review paper / pregledni rad
ME\UNARODNI KODEKS NOMENKLATURE UZGAJANOG BILJA
Sedmo izdanje, 2004
Mihaela Britvec1 & Branko Britvec2
1Zavod za poljoprivrednu botaniku, Agronomski fakultet,
Sveu~ili{te u Zagrebu, Sveto{imunska 25, 10000 Zagreb
2Dugi dol 51, 10000 Zagreb

Britvec, M. & Britvec, B.: Me|unarodni kodeks nomenklature uzgajanog bilja (I.C.N.C.P. ili Kodeks uzgajanog bilja). Sedmo izdanje. Acta Horticulturae (Leuven, Belg.), Vol. 647. Velja~a 2004. – Nat. Croat., Vol. 14, No. 3., 213–247, 2005, Zagreb.
Kodeks uzgajanog bilja sustav je pravila, preporuka, primjera i bilje{ki za imenovanje uzgajanog bilja u suglasnosti s Botani~kim kodeksom (2000). Botani~ki kodeks ure|uje znanstvena imena divljeg i uzgajanog bilja u latinskom obliku, a Kodeks uzgajanog bilja ure|uje imena odlika uzgajanog bilja, neke samo do stupnja roda (genus), a ostale do vrste ili ni`e od vrste, dodavanjem njihovih naziva znanstvenim imenima u bilo kojem jeziku, osim u latinskom. Kodeks se sada bavi s imenovanjem samo dviju kategorija uzgajanog bilja, to su kultivar i skupina. Nazivi u imenima uzgajanog bilja tiskovno se razlikuju od znanstvenih imena. Unato~ izrazu kultivar, u zakonodavstvu nekih zemalja i me|unarodnim objavama, rije~i variety, sorta ili njihovi ekvivalenti u drugim jezicima zakonski su izrazi za rije~ kultivar, ako to~no odgovaraju odredbama ovoga Kodeksa. Novo izdanje Kodeksa razlikuje se od prethodnoga u 215 promjena ~lanaka/stavaka. Kodeks djeluje retroaktivno i zamjenjuje sva prethodna izdanja.
Klju~ne rije~i: kodeks uzgajanog bilja, botani~ki kodeks, odlika, kultivar, sorta, klon
Britvec, M. & Britvec, B.: International Code of Nomenclature for Cultivated Plants (I.C.N.C.P. or Cultivated Plant Code). Seventh Edition. Acta Horticulturae (Leuven, Belg.) Vol. 647. February 2004. Nat. Croat., Vol. 14, No. 3., 213–247, 2005, Zagreb.
The Cultivated Plant Code is a system of rules, recommendations, examples and notes for naming cultivated plants in accordance with the Botanical Code (2000). The Botanical Code governs the scientific names in Latin form for both wild and cultivated plants, and the Cultivated Plant Code governs the naming of plants in cultivation, some only to level of genus but others to the level of species or below, by adding their epithets to the scientific names in any language, except in Latin. The Code now deals with the naming of just two categories of cultivated plants: the cultivar and the Group. Epithets in the names of cultivated plants should be distinguished typographically from the scientific names to which they are assigned. Notwithstanding the term cultivar, in some national and international legislation or other legal conventions, the words variety, sort or its equivalents in other languages are legal terms for the word cultivar, if they exactly correspond to the provisions as defined in this Code. This edition differs from previous one in 215 changes of articles/items. The Code functions retroactively and supersedes all previous editions.
Key words: Cultivated Plant Code, Botanical Code, variety, cultivar, sort, clone
Povijesni pregled
Imenovanje pojedinih odlika uzgajanog bilja postoji od davnine. Ono potje~e iz drevnog doba kad su se neke odlike gospodarskog bilja, npr. jabuka, smokava, vinove loze, maslina i kru{aka uzgajale u istom podru~ju, a trebalo ih je razlikovati. To se doga|alo kod vje{tih i po svoj prilici nepismenih uzgajiva~a znatno prije bilo kakvog pisanog traga.
Po svemu sude}i, – vjerojatno najstariji zapis o tome potje~e od gr~kog filozofa i botani~ara Teofrast-a iz Eressos-a (oko 370. – oko 285. god. prije Krista) koji je opisao vi{e odlika jabuka i {ljiva (Anonim, 1898). Mnogo vi{e podataka postoji od rimskih pisaca, kako to op{irno prikazuje W. T. Stearn u predgovoru prvom izdanju Kodeksa 1953. god. i kasnije 1986. god.1 U najstarijem sa~uvanom proznom djelu rimske knji`evnosti O poljodjelstvu (De agri cultura, oko 160. god. prije Krista), rimski vojskovo|a, politi~ar, sudac i poljoprivredni stru~njak Katon (Marcus Porcius Cato Maior, 234–149. god. pr. Kr.) opisuje 120 odlika uzgajanog bilja. On spominje {est odlika smokve, i to »Africana«, »Herculanea«, »Hiberca« (zimska), »Marisca«, »Sacontina« i »Telana atra«, dvije odlike jabuke »Quiriniana« i »Scantiana«, devet odlika masline i osam odlika vinove loze. Ta su se imena sastojala naj~e{}e od jedne rije~i (rje|e od dvije), bila su lagana za izgovor i pam}enje i ~esto su upu}ivala na porijeklo.
Katonov sljedbenik Varon (Marcus Terentius Varro Reatinus, 116–27. god. pr. Kr.), rimski pisac, polihistor, »najve}i u~enjak me|u Rimljanima«, u svom jedinom potpuno sa~uvanom djelu u tri knjige O seoskom gospodarstvu (Rerum rusticarum libri, 37. g. pr. Kr.) spominje sedam odlika smokava i vi{e odlika jabuka, maslina i gro`|a.
Plinije Stariji (Gaius Plinius Secundus Maior, 23–79. god. poslije Krista), u djelu Prirodoslovlje (Naturalis historiae libri), golemoj enciklopedijskoj kompilaciji u 37 knjiga (!), priredio je op{iran iskaz brojnih imena odlika bilja kod anti~kih naroda. On je odlike bilja imenovao prema njihovu porijeklu, po osobama ili njihovim osobinama – ba{ kao i kod dana{njih kultivara. Uz imena odlika jabuka i kru{aka, on navodi i imena odlika tre{anja, {ljiva, smokava i ru`a. Plinije je poginuo u pomorskoj bazi Misena (Misenum) nasuprot Vezuva promatraju}i najpoznatiju i katastrofalnu provalu toga vulkana.
Takav je postupak imenovanja odlika bilja postojao o~ito i kroz cijeli Srednji vijek. Tako, frana~ki kralj i rimsko-njema~ki car Karlo I Veliki (742–814) u glasovitom ediktu Capitulare de villis et cortis imperialibus, iako nepismen, preporu~uje za sadnju tri odlike jabuka »Gozmaringa«, »Geroldinga« i »Crevedella«. Daljnji podaci o upotrebi imena odlika bilja u Srednjem vijeku, npr. u 13. stolje}u, nalaze se u zapisima o na~inu pla}anja za sadnju odlika kru{aka u Engleskoj.
Nijemac Valerius Cordus (1515–1544), vrlo nadareni mladi lije~nik, putovao je po srednjoj Njema~koj i pretra`ivao biljke i minerale te dvije godine boravio u Italiji. Vrlo to~nim opa`anjima i opisima stekao je po~ast prvog sistematskog pomologa. Na latinskom jeziku opisao je 30 odlika jabuka i 49 odlika kru{aka. Umro je u Rimu sa samo 29 godina `ivota.
Uno{enjem lukovica iz Turske krajem 16. stolje}a, veliko se zanimanje pobudilo za tulipane i zumbule, osobito u Nizozemskoj i Francuskoj. Njihova ljepota, raznolikost i popularnost doveli su u Nizozemskoj, izme|u 1623. i 1637. god., do financijskih {pekulacija poznatih kao »Tulipomanija«. Sli~no je bilo i s drugim biljkama, npr. Millerov Gardeners Dictionary (1768) navodi 80 odlika kru{aka. Takva nomenklaturna raznolikost utjecala je na imenovanje i drugog omiljenog cvije}a kao npr. kod Ranunculus asiaticus zbog naro~ito izra`ene razli~itosti u 18. stolje}u te krizantema, georgina i dr. u 19. i 20. stolje}u.
Jedan od najve}ih svjetskih znanstvenika, prirodoslovac Carolus Linnaeus (1707– 1778) `ivio je u Nizozemskoj od 1735. do 1738. god., i sam kao vrtlar, bio je naravno dobro upoznat s vrtlarski uzgojenim biljem razli~itim od onog divljeg. U svojoj Critica botanica (1737), aforizmom 271, on isti~e: »Svo ~udnovato cvije}e i bilje izvodi svoje porijeklo od normalnih oblika.« Zatim, »Ja razlikujem prave vrste Svevi{njega Stvoritelja od nenormalnih vrtlarskih varijacija«.2 Prije uvo|enja binominalne nomenklature, valjano ime vrste bio je latinski opis (fraza) razlikuju}i je tako od druge vrste i stoga nije mogla postojati jasna razlika izme|u vrste i varijacije. Binominalna nomenklatura (1753) s dvije rije~i za ime vrste (binom), omogu}ila je Linnéu dodati i tre}u (latinsku) rije~ za razlikovanje varijacija u vrsti bez pomutnje u razlikovanju tih dvaju stupnjeva (rangova). Npr. unutar Brassica oleracea, u dodatku divljoj primorskoj sylvestris, on je definirao devet uzgajanih varijacija: viridis, rubra, capitata, sabauda, laciniata itd., {to odgovara konvarijetetima nekih suvremenih vrtlarskih taksonoma. Me|utim, takvi Linnéovi primjeri bili su presedan kasnijim autorima za uvo|enje latinskih naziva i za odlike kori{tene u vrtlarstvu.
Tako su G. Antonio Risso (1777–1845) i P. Antoine Poiteau npr. u svojoj Histoire naturelle des Orangers (1818–1822) priredili latinska imena svih poznatih varijanti agruma, a Risso je na isti na~in 1826. god. iznio varijante badema, kru{aka, maslina, smokava, gro`|a itd.
Kasnije, najve}i predstavnik takvoga postupka bio je lije~nik i botani~ar Friedrich Ch. W. Alefeld (1820–1872). U svojoj izvanrednoj monografiji Landwirtschaftliche Flora […] Mittel-Europas (1866) sistematski je obradio sve poznate oblike uzgajanog bilja, me|u njima su i latinska imena za 55 klonova krumpira, 94 odlike dinja i lubenica i 102 odlike gra{ka, zatim graha, le}e, grahorice i dr. Pri tom, on razlikuje tri kategorije: podvrstu (= subspecies), skupinu varijeteta (= convariety) i uzgojene varijetete (= cultivar) (navodi Stearn, 1986: 22). Alefeld je, kao {to je to mnogo kasnije utvrdio J. Helm (1964), dao potencijalno va`an prilog taksonomiji uzgajanog bilja, ali njegov je nomenklaturni postupak bio protivan onome kasnije prihva}enom.
Latinska imena samo za botani~ku nomenklaturu. Zaista, jedan drugi njema~ki botani~ar Karl Koch (1809–1879) ustvrdio je 1865. god. da je upotreba latinskih imena za vrtlarske odlike bilja glavni izvor pomutnje. U tom smislu, {kolovani je botani~ar Alphonse de Candolle (1806–1893), sin poznatijeg {vicarskog botani~ara Augustin-Pyrame de Candollea (1778–1841), sastavio svoja pravila (Lois de la nomenclature botanique, 1862) i u posebnom ~lanku (40.) jasno razlu~io botani~ku nomenklaturu s latinskim imenima vrsta ili varijacija od vrtlarske nomenklature s nelatinskim imenima iz »vrtlarske ma{te« (noms de fantaisie) u pu~kom govoru. Taj je ~lanak dugo opstojao i jedini je koji je u International Rules of Botanical Nomenclature (1905) izravno ure|ivao imenovanje vrtnog bilja. Candolle je kasnije objavio L’origine des plantes cultivées (1883).
U me|uvremenu, u Sjedinjenim Ameri~kim Dr`avama dugo je postojalo shva}anje o potrebi ure|enja imena trgova~ki va`nog uzgajanog bilja. Vrtlarska dru{tva u Cincinnatiju, Massachusettsu i Pennsylvaniji donijela su 1847. god. svoja pravila Rules for American Pomology, objavljena 1847. i 1848. god. i ona su bila temelj za kasnije prihva}en kodeks Ameri~kog pomolo{kog dru{tva 1867. god. Znatno kasnije, 1917. god., Ameri~ko agronomsko dru{tvo prihvatilo je svoj kodeks. Ta su ameri~ka nastojanja, ~ini se, u Europi bila nepoznata.
U Europi se krajem 19. i po~etkom 20. stolje}a pojavio sli~an problem kao s tulipanima u 17. stolje}u. Pojavom ogromnog i stalno rastu}eg broja umjetno proizvedenih me|uvrstenih (intraspecific) i me|urodovnih (intrageneric) kri`anaca (hybrids) ka}una (Orchidaceae), belgijski botani~ar Alfred Cogniaux (1841–1916) obratio se s 20 pitanja 40-torici stru~njaka Europe i Jave (!). Izvje{taj o prikupljenim prijedlozima prihva}en je na 4. me|unarodnom botani~kom kongresu u Bruxellesu 1910. god. i Cogniaux ih je objavio kao Règles de nomenclature horticole 1911. god. Pravila je trebao ratificirati kongres planiran za 1915. god., ali je to zaboravljeno ili ignorirano. U me|uvremenu je izbio Prvi svjetski rat, a Cogniaux je umro 1916. god. Tek je 8. vrtlarski kongres u Londonu 1927. god. osnovao Povjerenstvo za vrtlarsku nomenklaturu sa zadatkom da dopuni pravila iz 1905. god., pa je na 5. me|unarodnom botani~kom kongresu u Cambridgeu 1930. god. (prvom poslije 1910. god.) predlo`eno da se vrtlarska pravila uvrste kao dodatak u International Rules of Botanical Nomenclature, {to je i u~injeno u izdanju iz 1935. god.
Kodeks uzgajanog bilja odvojen od Botani~kog kodeksa. Spomenuta pravila, sadr`ana u 17 odredbi, bila su sasvim razlo`na i prihvatljiva, ali je 1950. god. postalo jasno da se ona ne mogu odnositi samo na vrtlare i rasadni~are, nego na sve koji se bave uzgajanim biljem, na ratare, vo}are kao i na {umare te da imaju me|unarodno zna~enje. U me|uvremenu je devet od 13 ~lanova Povjerenstva za vrtlarsku nomenklaturu umrlo, a tri vi{e nisu bila zainteresirana. U takvim je okolnostima zapravo trebalo zapo~eti posao iznova.
7. me|unarodni botani~ki kongres u Stockholmu 1950. god. trebao je donijeti va`ne odluke o brojnim nomenklaturnim prijedlozima koji se odnose na uzgajano bilje, uklju~uju}i kri`ance bilja divljeg i vrtnog porijekla. Stalno rastu}a zakonska zamr{enost Botani~kog kodeksa doprinjela je da su ga vrtlari ignorirali. William T. Stearn (1911–2001), knji`ni~ar Kralj. vrtlarskog dru{tva u Londonu od 1933. do 1952. god. i jedan od najuglednijih britanskih botani~ara, bio je poslovni tajnik Kongresa. On je Kongresu izlo`io potrebu da se u suglasnosti s Botani~kim kodeksom sastavi neovisan Kodeks uzgajanog bilja. Realizacija Kodeksa uglavnom njegova je zasluga.3 Po~etkom 1951. god., u pripremama za 13. me|unarodni vrtlarski kongres u Londonu 1952. god., tekst predlo`enog Kodeksa razaslan je na razmatranje na mnogo adresa. Tijekom dopisivanja i rasprava iza{li su na vidjelo mnogi problemi, kao npr. fancy names i grex orhideja (o tome kasnije). Nadalje, izraz cultivar, kovanica ameri~kog vrtlara i botani~ara Liberty H. Bailey-a (1858–1954) iz 1923. god., prakti~ki nepoznata vrtlarima, uvr{tena je u Kodeks uz malo protivljenja. ^ak i izraz clone, {to ga je uveo Herbert J. Webber jo{ 1903. god. kao clon, bio je tako|er malo poznat vrtlarima. A takvi su izrazi danas dio svakodnevnog vrtlarskog na~ina izra`avanja.
Prvo izdanje Me|unarodnog kodeksa nomenklature uzgajanog bilja objavljeno je 1953. god., urednik je – naravno – bio W. T. Stearn! Sljede}a izdanja (1958, 1961, 1969, 1980, 1995 i 2004) izdana su pod pokroviteljstvom International Union of Biological Sciences (IUBS).
Zna~ajne promjene Kodeksa
Izgleda da je Kodeks jo{ od samog po~etka prolazio kroz vrlo zna~ajne promjene i pobolj{anja. Dovoljno je spomenuti da od petoga izdanja (1980) u {estom je izdanju provedeno 113 promjena ~lanaka, preporuka i bilje{ki, od toga 24 su ukinute. I novi je Kodeks znatno kra}i od prethodnoga: dok je {esto izdanje (1995) imalo 175 stranica, sedmo izdanje (2004) ima 123 stranice. U novom Kodeksu ima ~ak 215 promjena, od toga 32 su ukinute i uvedene 63 nove odredbe/stavka. Sada su izostavljeni ~itavi pojedini dodaci koji su postojali u prethodnom izdanju, npr. Dodatak XI. ^ekliste ukrasnih kultivara s popisom rodova bilja i literaturom, ukupno 52 stranice i neki drugi dodaci. S druge strane uveden je novi Odjeljak (III) Imena kri`anaca rodova na 2,5 stranice. Stoga je ovdje prakti~ki nemogu}e samo i spomenuti sve promjene. Tome je svakako i u znatnoj mjeri pridonijela do neslu}enih razmjera razvijena mogu}nost epohalnog povezivanja ljudi kori{tenjem modernih civilizacijskih dostignu}a putem elekronskih sustava. U tome je i jest jedna od zna~ajnih razlika izme|u prethodnog izdanja Kodeksa (1995), u kojem se na adrese me|unarodnih, nacionalnih i znanstvenih organizacija i ustanova upu}ivalo samo s brojevima telefona i telefaksa (fax), a u novom izdanju uz to je dodana i oznaka elektronske po{te i world wide web (www). U nastavku prikaza upozorit }emo samo na neke va`nije promjene ukoliko se odnose na definicije, pojmove, izri~ite naredbe ili zabrane i sli~no.
Me|unarodni kodeks nomenklature uzgajanog bilja u skladu je s Me|unarodnim kodeksom botani~ke nomenklature, sada{njim Saint Louis Code, 2000 (Britvec, M. & B. Britvec, 2003). Kodeks uzgajanog bilja znatno je kra}i i od Botani~kog kodeksa. On se sastoji od 32 ~lanka, kao i prethodno izdanje (1995) i sadr`i 405 stavaka odredbi, preporuka, primjedbi i bilje{ki (bez dodataka), {to je za oko 55 % manje od Botani~kog kodeksa. Zajedno s dodacima Kodeks sadr`i oko 650 raznih pojedinosti, {to je za oko 35 % manje od Botani~kog kodeksa.
[to je Kodeks uzgajanog bilja?
Kodeks je jasan, postojan i me|unarodno priznat sustav za imenovanje bilja u uzgoju i neophodan za me|unarodno sporazumijevanje i povezivanje. Svrha je Kodeksa da unaprijedi ujedna~enost, to~nost i postojanost u imenovanju poljoprivrednog, {umskog i vrtnog bilja [Prin.1].
Botani~ki kodeks (ICBN) ure|uje latinska imena kako uzgajanog tako i divljeg bilja, osim cijepljenih himera (graft-chimaera), koje su ure|ene ovim Kodeksom [vidi 2.10 i 4.1]. Kodeks se sada bavi s imenovanjem samo dviju kategorija uzgajanog bilja, to su kultivar i skupina. Rije~ skupina (Group) zamjenjuje prija{nji izraz skupina kultivara (cultivar-group) odra`avaju}i ~injenicu da skupine mogu obuhva}ati pojedine biljke kao i kultivare [Uvod XI, 3.1, G]. Razlika je u tome {to je izraz cultivar-group ozna~avao (samo) skupinu sli~no imenovanih kultivara (Kodeks uzgajanog bilja 1995, G).
Imenovanje kategorija kultivara i skupina ure|eno je isklju~ivo ovim Kodeksom. Razlu~ive skupine bilja, kojih porijeklo ili selekcija proizlaze prvenstveno iz namjerne ljudske djelatnosti, imenuju se u skladu s ovim Kodeksom [Prin.2].
Imenovanje kultivara i skupina temelji se na prvenstvu objave. Svaki kultivar ili skupina s posebnim opisom mo`e imati samo jedno priznato ime, najranije koje je u skladu s pravilima, osim odre|enih slu~ajeva [Prin.3].
Imena biljaka moraju biti neograni~eno dostupna za kori{tenje svakoj osobi u svim zemljama za ozna~avanje razlu~ivih skupina bilja. U nekim zemljama bilje se prodaje uz kori{tenje za{titnog znaka (trademark). Ti su znakovi intelektualno vlasni{tvo stvarne ili pravne osobe i zbog toga nisu na slobodnom raspolaganju drugim osobama: dosljedno tome ne mogu se smatrati imenima. Tvorba i upotreba za{titnih znakova nije ure|ena ovim Kodeksom [Prin.4, vidi i 2.N.5, Div.IV.5].
Prema nekom nacionalnom i me|unarodnom zakonodavstvu, kao {to je predvi|eno u Nacionalnom popisu prava uzgajatelja bilja (Plant Variety Rights)4, imena za razlu~ive skupine bilja mogu se ustanoviti primjenom terminologije svojstvene takvom zakonodavstvu. Ovaj Kodeks ne ure|uje upotrebu takve terminologije niti oblikovanje takvih imena, ali dopu{ta da takva imena imaju prednost pred imenima oblikovanim prema odredbama ovoga Kodeksa [Prin.5, vidi 24.N.2].
Kodeks nema zakonsku snagu. Njegovo obvezuju}e djelovanje proizlazi isklju~ivo iz slobodnog pristanka svih onih koji se bave imenovanjem uzgajanog bilja. Pravila i preporuke ovoga Kodeksa moraju prihvatiti i primjenjivati svi odgovorni za oblikovanje i kori{tenje imena uzgajanog biljka [Prin.10].
Odredbe ovoga Kodeksa retroaktivne su, osim ako je odre|eno druk~ije [Prin.11].
Kodeks sadr`i Predgovor, Uvod (7 str.), Usporedbu izdanja iz 1995. i 2004. god., Preambulu, Na~ela (Principles), Pravila i preporuke (41 str.), Imena kri`anaca rodova, Priznavanje (registracija) imena, Nomenklaturne standarde te ~etiri Dodatka (Appendices): Adresar me|unarodnih uprava za registraciju kultivara (16 str.), Adresar ovla{tenih uprava za registraciju naziva kultivara, Popis imena rodova bilja koja se ne smiju ponavljati i Popis mjesta za pohranu nomenklaturnih standarda, zatim Rje~nik (23 str.), Kazalo znanstvenih imena spomenutih u Kodeksu i Stvarno kazalo.
Kod navo|enja pojedinih odredbi i drugih pojedinosti u ovom smo prikazu preuzeli oznake iz samoga Kodeksa, tako da brojevi i slova u uglatim zagradama upu}uju na odnosne dijelove Kodeksa, npr. Pre.2 ozna~ava drugu to~ku u uvodnom dijelu (Preamble), Prin.III ozna~ava tre}e na~elo (Principle), u broju 7.3 prvi broj ozna~ava sedmi ~lanak, a drugi broj tre}i stavak u tom ~lanku, 19.Ex.37 ozna~ava 37. primjer (Example) u 19. ~lanku, Rec.19.G.1 ozna~ava prvi stavak u sedmoj (G) preporuci (Recommendation) istoga ~lanka, 2.N.3 ozna~ava tre}u bilje{ku (Note) u drugom ~lanku, Div. uz oznaku broja ozna~ava odjeljak (Division), App. uz oznaku broja ozna~ava dodatak (Appendix) i G. ozna~ava da je pojam tako obja{njen u Rje~niku (Glossary).
Neki pojmovi i definicije
Kultivar (cultivar) je temeljna kategorija uzgajanog bilja kojeg je nomenklatura ure|ena ovim Kodeksom. Pravila za oblikovanje imena kultivara izlo`ena su u ~l. 19. ovoga Kodeksa [2.1]. Kultivar je skup bilja koje je selekcionirano na odre|eno svojstvo ili kombinaciju svojstava i koje je jasno osebujno, ujedna~eno i postojano u svojim obilje`jima i, ako se razmna`a na primjeren na~in, da zadr`ava svoja obilje`ja [2.2].5
Kategorija (category) je odjeljak u klasifikacijskom sustavu [G, vidi i 2.1, 3.1].
Botani~ki stupnjevi (rangovi) (lat.) varietas (var.) i forma (f.) nisu ekvivalenti za kultivar [2.N.1].
Rije~i variety na engleskom, variété na francuskom, variedad na {panjolskom, variedade na portugalskom, varietà na talijanskom, ras na nizozemskom, Sorte na njema~kom, sort na skandinavskim jezicima i ruskom, pinzhong na kineskom, engei-hinshu na japanskom i odgovaraju}i nazivi u drugim jezicima koristili su se katkada kao op}eniti ili pu~ki ekvivalenti za rije~ kultivar [2.N.2].
Rije~i form (u smislu uzgajanih ili vrtnih oblika) u engleskom jeziku, Form u njema~kom, forme u francuskom, forma u {panjolskom itd. koristile su se katkada kao op}eniti ili pu~ki ekvivalenti za rije~ kultivar [2.N.3].
Engleske rije~i variety, form i strain6 ili njihovi ekvivalenti u drugim jezicima ne smiju se koristiti za rije~ kultivar kada udovoljavaju odredbama ovoga Kodeksa niti u njegovim prijevodima [2.3].
Unato~ odredbi prethodnoga ~lanka, u stanovitom nacionalnom i me|unarodnom zakonodavstvu ili drugim zakonskim objavama, rije~ variety ili njeni ekvivalenti u drugim jezicima propisan je ili je na drugi na~in zakonski naziv za imenovanje dokazanih varijanti koje su osebujne, ujedna~ene i postojane i koje to~no odgovaraju rije~i cultivar kako je odre|eno ovim Kodeksom. [2.N.4].7
Nazivi kao taxon (mno`. taxa) i culton (mno`. culta) u novom izdanju Kodeksa uzgajanog bilja sasvim su izbrisani [Uvod, XI]. Te paralelne rije~i koriste se samo za taksonomske jedinice i njihova je nomenklatura ure|ena Botani~kim kodeksom [G].
Klon (clone) su dva ili vi{e primjeraka koji potje~u od bilo kojeg dijela jedne biljke nespolnim razmna`anjem i koji ostaju genetski istovjetni [G]. Takve biljke tvore kultivar [2.5]. Mnogi kultivari, uklju~uju}i klonove, mogu imati promjenljiva svojstva unutar svojeg opisa i svaka preporuka za nomenklaturni standard u odre|ivanju identiteta biljke mora to imati u vidu [Div.V.N.2].8
Topofizi~ki kultivar (topophysic cultivar) je klon s istim genotipom kao i njegov izvorni roditelj, ali je razli~it u svom fenotipu, izvorno proizveden nespolnim na~inom od posebnog tkiva roditelja [G, 2.6].
Ciklofizi~ki kultivar (cyclophysic cultivar) je klon s istim genotipom kao i njegov izvorni roditelj, ali je razli~it u svom fenotipu, izvorno proizveden nespolnim na~inom od posebnog tkiva iz odre|ene faze u razvojnom ciklusu biljke [G, 2.7].
Himera (chimaera) je biljka sastavljena od dvaju ili vi{e genetski razli~itih tkiva u ~vrstom spoju [G, 2.9].
Cijepljena himera (graft-chimaera) je biljka koja se sastoji od dviju ili vi{e taksonomskih jedinica u ~vrstom spoju izvedena cijepljenjem [G, 2.10, 4.1, 21].
Linija (line) je biljno-uzgojni izraz za biljke proizvedene od ponovljene samooplodnje ili uzgoj u srodstvu (inbreeding) [G, 2.12].
Vi{elinijske biljke (multiline) je biljno-uzgojni izraz za ozna~avanje kultivara koji je nastao od nekoliko usko srodnih linija [G, 2.13].
F1 hibrid (single cross) je biljno-uzgojni izraz za biljke proiza{le iz jednog ponovljivog kri`anja dviju ~istih linija [G, 2.14].
Topovarijanta (topovariant) je skupina biljaka uzgojena iz sjemena poznatog porijekla [G, 2.15].
Za{titni znak (trademark) je bilo koja oznaka, obi~no su to rije~i, slova ili druge naprave kao logotip koji individualizira robu odre|ene tvrtke i ~ini je razli~itom od robe konkurencije [G, 2.N.5].
Kovarijanta (covariant) je biljka ~ija se obilje`ja mogu o~uvati jedino redovnim na~inom uzgoja kao rezidbom ili oblikovanjem [G, 2.20].
Greks (grex, mno`. greges, iako ~esto pisano kao grexes, prema lat. grex, gregis, m. = stado, hrpa) je naro~iti oblik skupine koji se koristi samo u nomenklaturi ka}una (Orchidaceae) primijenjen na potomstvo umjetnog kri`anja odre|enih roditelja [G, 3.3).
Nacionalni/pu~ki naziv (fancy epithet) je naziv pisan na jeziku koji nije latinski [G].
Bonsai je isto~nja~ki na~in uzgoja patuljastog drve}a i drugog bilja [G].
NAJVA@NIJA PRAVILA I PREPORUKE
Odnos Botani~kog kodeksa i Kodeksa uzgajanog bilja. Biljke u uzgoju mogu se imenovati u skladu s ovim Kodeksom (ICBN), neke samo do stupnja roda, a ostale do stupnja vrste ili ni`e [1.1].
Kri`anci (hybrids) izme|u taksonomskih jedinica uklju~uju}i, ako je tako po`eljno, i one nastale u uzgoju, mogu dobiti imena kao {to je predvi|eno u Dodatku I. Botani~kog kodeksa (ICBN, 2000, Imena kri`anaca; vidi i Odjeljak III. ovoga Kodeksa). Kao druga mogu}nost, uzgajane biljke nastale kri`anjem mogu se imenovati kao kultivari ili skupine prema odredbama ovoga Kodeksa [1.2]. Taksonomske jedinice koje udovoljavaju kriterijima kultivara ili skupina imenuju se u skladu s odredbama ovoga Kodeksa, a ne po odredbama Botani~kog kodeksa [Rec.1.A.1].
Kultivar
Kultivari se razlikuju po svom porijeklu i na~inu umna`anja, kao {to je opisano u ~l. 2.5–2.16. Bez obzira na na~in razmno`avanja, samo one biljke koje odr`avaju zna~ajke koje odre|uju kultivar, mogu se uklju~iti u kultivar [2.4].
Biljke od istog klona mogu tvoriti kultivar [2.5]. Npr. Asparagus officinalis 'Calet' i Salix alba 'Lievelde' su klonski kultivari [2.Ex.1].
Biljke od topofizi~kog klona mogu tvoriti kultivar [2.6]. Npr. Abies amabilis 'Spreading Star' i Abies koreana 'Prostrate Beauty' potje~u od postranog grananja roditelja [2.Ex.2].
Biljke od ciklofizi~kog klona mogu tako|er tvoriti kultivar [2.7]. Npr. Chamaecyparis lawsoniana 'Ellwoodii' dobivena je od odreska mlade biljke, a Hedera helix 'Arborescens' od odreska odrasle biljke [2.Ex.3].
Biljke dobivene od netipi~nog rasta mogu tvoriti klon [2.8].
Biljke od iste himere (koja ima jedno ili vi{e mutantnog tkiva u ~vrstom spoju s normalnim tkivom) mogu tvoriti kultivar [nova odredba 2.9]. Npr. Acer platanoides 'Drummondii', Ilex myrtifolia 'Aurea', Juniperus chinensis 'Plumosa Aureovariegata' himere su ~ije su karakteristike izvedene od dijela mutantnog tkiva [2.Ex.5].
Biljke od iste cijepljene himere mogu tvoriti kultivar (vidi i 4.1). Npr. +Crataegomespilus 'Dardarii' je spoj tkiva Crataegus monogyna i Mespilus germanica [2.10, zna~enje znaka »+« vidi 21.2].
Skup bilja uzgojen iz sjemena dobivenog nekontroliranim opra{ivanjem mo`e tvoriti kultivar ako udovoljava uvjetima ~l. 2.2 i ako su s jednim ili vi{e obilje`ja dosljedno raspoznatljivi, pa makar ti primjerci nisu nu`no identi~ni [2.11]. Npr. Ballota nigra 'Archer's Variety' i Viola 'Penny Black' su kultivari proizvedeni iz sjemena [2.Ex.7]. Betula pendula 'Vissingsø' i Rosa carolina 'Inda' dobivene su iz sjemena, selekcionirane su i uzgojene od biljaka poznatog zemljopisnog porijekla [2.Ex.8].
Linijske biljke mogu tvoriti kultivar [2.12]. Npr. Beta vulgaris 'SP 6 926-0', Helianthus annuus 'HA306', Lactuca sativa 'Kagraner Sommer', Phaseolus vulgaris 'Contender', Triticum aestivum 'Marquis' i Zea mays 'Wisconsin 153' su linije [2.Ex.10].
Vi{elinijske biljke tako|er mogu tvoriti kultivar [2.13]. Npr. Glycine max 'Jupiter-R', Lotus corniculatus 'Cree' i Trifolium repens 'Star' vi{elinijske su biljke [2.Ex.11].
Biljke od istoga F1 hibrida mogu tvoriti kultivar [2.14]. Npr. Brassica oleracea 'King Arthur', Capsicum annuum 'Delight' i Sorghum bicolor 'Texas 610' su F1 hibridi [2.Ex.12].
Skupine biljaka proiza{le iz sjemena, koje je vi{e puta skupljano u odre|enom podru~ju i koje se jasno raspoznaje u jednom ili vi{e svojstava (topovariant) mo`e tvoriti kultivar [2.15]. Npr. ako biljke Picea abies iz sjemena nizozemskog porijekla Gortel-1 pokazuju raspoznatljiva svojstva, mogu se smatrati kultivarom [2.Ex.13].
Skupina geneti~ki promijenjenih biljaka, koja iskazuje nova svojstva ili obilje`ja nakon promi{ljenog usa|ivanja razli~itog germplazmatskog materijala, mo`e tvoriti kultivar [2.16]. U praksi se takvo geneti~ki izmijenjeno bilje, ozna~eno jednom ili vi{e linija ili multilinija, ~esto prodaje pod za{titnim znakom [2.N.5, Div.V.N.3].
U prosu|ivanju pripadaju li dvije ili vi{e biljaka istim ili razli~itim kultivarima, njihovo je porijeklo neva`no. Kultivari, koji se bilo kojim na~inom ne mogu razlikovati od drugih, smatraju se jednim kultivarom [2.17]. Npr. Dianthus 'William Sim' proizvodi razli~ite mutante koji kod daljnjih mutacija proizvode niz varijanti koje se ne razlikuju od Dianthus 'William Sim' [2.Ex.16].
Ako promjena u na~inu razmno`avanja dovodi do promjena u nizu obilje`ja po kojima se razlikuju, tako proizvedene biljke ne smatraju se da pripadaju istom kultivaru [2.18]. Npr. dvostruko cvjetna Campanula trachelium 'Bernice' obi~no se razmno`ava vegetativno. Ako se uzgoji iz sjemena, mo`e se proizvesti {iroki niz biljaka koje variraju u visini, stupnju dvostrukosti cvijeta i boji: takve biljke ne smatraju se istima kao Campanula trachelium 'Bernice', niti se tako nazivaju, osim ako se pojedini primjerci ne razlikuju od tog kultivara [2.Ex.17].
Ako je podloga kultivar, ona ima svoje ime. Biljke koje su cijepljene na podlogu dobivaju ime plemke [2.19]. Npr. jabuka Malus domestica 'James Grieve' cijepljena na podlogu Malus domestica 'M9' zadr`ava epitet 'James Grieve' usprkos u~inka izazvanog posebnom podlogom [2.Ex.20].
Ako je Corylus avellana (europska lijeska) cijepljena na podlogu C. colurna (turske lijeske) uzgojene se biljke smatraju kultivarom C. avellana [2.Ex.21].
Biljke koje samo redovnom praksom uzgajanja mogu zadr`ati svoja obilje`ja (kovarijante) ne smatraju se odvojenim kultivarima [2.20]. Npr. jabuke uzgajane u naro~itom redu ({palir) zadr`avaju isto ime kao i stabla{ice; {i{ani primjerci Buxus sempervirens i njegovi kultivari ne mogu dobiti novo ime kultivara; bonsai biljke zadr`avaju ime biljaka od kojih su izvedene [2.Ex.22].
Skupina
Skupina (Group) je formalna kategorija koja ozna~ava skup kultivara, pojedine biljke ili skupine biljaka na temelju odre|ene sli~nosti [G]. Kriteriji za oblikovanje i odr`avanje skupine mijenjaju se u skladu s postavljenim zahtjevima pojedinih korisnika. Pravila za imenovanje skupine izlo`ena su u ~l. 20. ovoga Kodeksa [3.1]. Npr. u rodu Primula kultivari 'MacWatt's Blue', 'Old Irish Scented' i 'Osborne Green', najvi{e uzgajani pod sli~nim vanjskim uvjetima, skupljeni su u skupinu Primula Border Auricula Group [3.Ex.1]. Nizozemska Iris skupina (Iris Dutch Group) osnovana je na kompleksu koji uklju~uje uglavnom rano cvatu}e kultivare I. tingitana, I. xiphium var. lusitanica i I. xiphium var. praecox [3.Ex.2]. Kultivari Festuca rubra podijeljeni su u tri skupine: heksaploidna nepuzava skupina, heksaploidna puzava skupina i oktoploidna puzava skupina, svaka s izrazitim nizom svojstava [3.Ex.3].
Taksonomska jedinica u stupnju vrste ili ni`e od vrste, koja se vi{e ne priznaje kao taksonomska vrijednost u botanici, a ipak se koristi u poljoprivrednoj, vrtnoj ili {umarskoj klasifikaciji, mo`e biti imenovana kao skupina [3.2]. Npr. ako se Hosta fortunei vi{e ne priznaje kao vrsta, naziv fortunei mo`e se koristiti kao skupina Hosta Fortunei (Hosta Fortunei Group) [3.Ex.5]. Ako Brassica oleracea var. sabauda (Linnaeus, 1753) nije vi{e priznata kao podvrstena (infraspecific) jedinica u stupnju varietas (var.) unutar vrste, mo`e se prihvatiti kao Brassica oleracea Sabauda Group [3.Ex.6]. Autori su (prije) mogli koristiti druge oznake kao »sort«, »type« ili »hybrid« kao terminolo{ki ekvivalent za rije~ skupina: takve izraze treba zamijeniti s rije~i skupina (Group) [3.N.1].
Kultivar, biljka ili skup bilja mo`e biti ozna~ena kao pripadnik vi{e skupina i takve oznake mogu imati prakti~nu svrhu [3.4]. Npr. Solanum tuberosum 'Desiree' mo`e biti ozna~en dijelom kao Maincrop Group i kao Red-skinned Group, jer takve oznake mogu imati prakti~no zna~enje za uzgajatelje krumpira. To se, prema tome, mo`e pisati kao Solanum tuberosum (Maincrop Group) 'Desiree' u jednoj klasifikaciji ili kao Solanum tuberosum Red-skinned Group 'Desiree' u drugoj, ovisno o svrsi primijenjene klasifikacije [3.Ex.10].
Ako je jedna skupina podijeljena ili ako su dvije skupine spojene ili ako je opis skupine druk~ije redefiniran na na~in da nova skupina vi{e nema isti opis, novoj skupini (-nama) treba dati novo ime [3.5]. Npr. u gornjem primjeru Solanum tuberosum Maincrop Group i Solanum tuberosum Red-skinned Group mogu se spojiti u novoopisanu Solanum tuberosum Maincrop Red-skinned Group [3.Ex.11]. Tulipa Dutch Breeders Group i T. English Breeders Group spojene su u novo opisanu T. Breeders Group [3.Ex.12].
Unato~ odredbi 3.5, ako se greks ime jednog ili vi{e sudjeluju}ih roditelja ka}una smatra sinonimom drugoga, novo ime za greks ne mo`e se ustanoviti jer je ranije ustanovljeno ime za isti greks bilo u upotrebi [nova odredba 3.6]. Tako|er, unato~ odredbi 3.5, ako je greks ime ka}una jednog ili vi{e roditelja izmijenjeno zbog bilo kojeg nomenklaturnog ili taksonomskog razloga ili ako je obuhva}eno ~lankom 3.6, novo greks ime ne mo`e se ustanoviti budu}i da je porijeklo greksa izmijenjeno [nova odredba 3.7].
Cijepljena himera
Pravila za tvorbu imena cijepljenih himera (graft-chimaera) u stupnju roda izlo`ena su ~l. 21 ovoga Kodeksa, a one ispod stupnja roda mogu se priznati kao kultivari (2.10, 21.5) [4.1].
Ozna~ena kategorija (denomination class) taksonomska je jedinica u kojoj se upotreba naziva kultivara ili skupine ne mo`e ponavljati, osim u posebnim okolnostima [G], ako je ponovna upotreba naziva kultivara dopu{tena u skladu s ~l. 27 (vidi i 19.9) [5.1].
Ozna~ena kategorija, po odredbama ovoga Kodeksa, pojedini je rod ili rod kri`anaca, osim ako je odre|ena kao posebno imenovana kategorija po Povjerenstvu za nomenklaturu i registraciju kultivara Me|unarodnog dru{tva vrtlarskih znanosti (International Society for Horticultural Science, ISHS) (popis najnovijih ozna~enih kategorija koje nisu pojedina~ni rodovi ili rodovi kri`anaca vidi App.III) [5.2].
Imena i nazivi
Ime kultivara ili skupine sastoji se od imena roda ili ni`e jedinice zajedno s nazivom kultivara ili skupine. Ime mo`e biti pisano raznim ekvivalentnim na~inima [nova odredba 7.1]. Npr. Fragaria 'Cambridge Favourite', Fragaria ananassa 'Cambridge Favourite', strawberry 'Cambridge Favourite', 'Cambridge Favourite' strowberry, Annanaserdbeere 'Cambridge Favourite' (njema~ki), fraise 'Cambridge Favourite' (francuski) i 'Cambridge Favourite' maranguerio (portugalski) imena su istog kultivara [7.Ex.1].
Nazivi u imenu kultivara ili skupina pi{u se na na~in kao {to je prikazano u ~l. 13–14 [nova odredba 7.2], a oblikuju se prema ~l. 19–20 [nova odredba 7.3].
Nazivi u imenima kultivara ili skupina moraju se tiskovno razlikovati od imena taksonomskih jedinica kojima pripadaju: npr. ne smiju se pisati kurzivom (italics), ako je upotreba kurziva {iroko uobi~ajena za imena rodova i ni`ih taksonomskih jedinica [Rec.7.A.1]. Npr. Chamaecyparis lawsoniana 'Silver Queen' ne mo`e se tiskati kao Chamaecyparis lawsoniana 'Silver Queen' [Rec.7.A.Ex.2]. Pisano na na~in Brassica oleracea Gemmifera Group ima prednost pred Brassica oleracea Gemmifera Group [Rec. 7.A.Ex.3].
Datum imena kultivara, skupine ili me|urodovne himere datum je njihova ustanovljenja (vidi 24). Ako razni uvjeti za ustanovljenje nisu istovremeno ispunjeni, datum imena je onaj kad je ispunjen posljedni uvjet [8.1]. Ispravak izvornog sricanja (spelling) naziva kultivara ili skupine nema utjecaja na datum imena [8.2].
Ustanovljenje i prihva}anje imena
Ustanovljenje (establishment) temeljno je na~elo i postupak nomenklature prema kojemu odre|eni kriteriji moraju biti ispunjeni publikacijom prije razmatranja o prihvatljivosti [G].
Ustanovljeno ime (established name) ono je koje je u suglasnosti s ~l. 24. ovoga Kodeksa [G, 9.1]. Ime koje je ustanovljeno po pravilima ovoga Kodeksa ne mo`e biti u skladu sa zahtjevima lokalnog zakonodavstva [9.N.1, vidi i 28.2].
Prihva}eno ime (accepted name) najranije je ustanovljeno ime (24.1), koje se mora prihvatiti za kultivar, skupinu ili me|urodovnu (intergeneric) cijepljenu himeru, osim u posebnim uvjetima [G, 10.1, vidi i 10.3–10.4].
Unato~ ~l. 10.1, skupina mo`e imati vi{e prihva}enih imena [10.2]. Npr. Brassica oleracea Sabauda Group mo`e biti u engleskom naizmjence poznata kao Brassica oleracea Savoy Cabbage Group ili kao bilo koji ekvivalent u tom ili u drugim jezicima [10.Ex.1]. Fagus sylvatica Purple-leaved Group i Brassica oleracea Brussels Sprout Group ili imena s ekvivalentnim nazivom u bilo kojem jeziku, samo ne u latinskom, mogu se naizmjence koristiti kao Fagus sylvatica Atropunicea Group i Brassica Gemmifera Group [10.Ex.2].
Ime koje je suprotno pravilima ovoga Kodeksa, a koje se ipak {iroko koristi, mo`e se odrediti kao prihva}eno ime, ako odgovaraju}a Me|unarodna uprava za registraciju kultivara (a) objavi temelj za njegovu odluku, i (b) dostavi taj objavljeni temelj Povjerenstvu za nomenklaturu uzgajanog bilja Me|unarodne unije biolo{kih znanosti (IUBS) (vidi 17.1) [10.3]. Npr. Chamaecyparis lawsoniana 'Green Pilar' je kasnije ime (1960) za C. lawsoniana 'Jackman’s Variety' (1947) i ono je u{lo u op}u upotrebu jer je Me|unarodna uprava za registraciju kultivara za ~etinja~e odredila kasnije ime kao prihvatljivo [10.Ex.3].
Unato~ ~l. 10.3, ako netko objavi prijedlog za prihva}anje imena koje je u suprotnosti s pravilima ovoga Kodeksa, a takvo je ime u {irokoj upotrebi, taj se prijedlog mora dostaviti Povjerenstvu za nomenklaturu uzgajanog bilja Me|unarodne unije biolo{kih znanosti (IUBS) na odlu~ivanje o za{ti}enom imenu (vidi 17.1) [10.4].
Me|unarodna uprava za registraciju kultivara mo`e tako|er odrediti neko ime kao prihva}eno ako (a) izabere (jedno) suparni~ko ime od onih koja su ve} u upotrebi (26.2–26.3) ili (b) dopusti ponovnu upotrebu imena (27.2) [10.5].
U slu~aju prigovora na odre|ivanje iz ~l. 10.3 ili 10.5 ili prijedloga prema ~l. 10.4, mo`e se dopustiti predstavka Povjerenstvu za nomenklaturu uzgajanog bilja Me|unarodne unije biolo{kih znanosti (IUBS) na definitivnu odluku (vidi 17.1) [nova odredba 10.6].
Za{ti}ena su imena (nomina conservanda) ona koja se, premda su ina~e protivna odredbama ovoga Kodeksa, moraju prihvatiti za kultivar ili skupinu prema odluci Povjerenstva za nomenklaturu uzgajanog bilja Me|unarodne unije biolo{kih znanosti (IUBS) [11.1]. Propisane su nove odredbe za za{ti}ivanje imena [17.1–3].
Trgova~ke oznake (trade designations) nisu imena, ona su sredstvo koje se obi~no koristi za prodaju kultivara ili skupine umjesto njihovog prihva}enog imena (10.1) ako prihva}eno ime nije prikladno za prodajne svrhe [G, 12.1].
Trgova~ke oznake ne treba zamijeniti sa sinonimima. U smislu ovoga Kodeksa, sinonim je ustanovljeno ime (9.1) koje nije prihva}eno (10.1) [nova odredba 12.2]. Trgova~ke oznake moraju se uvijek navesti zajedno s prihva}enim imenom ili jedno do drugoga [12.3]. Trgova~ke oznake moraju se prijaviti odgovaraju}oj Me|unarodnoj upravi za registraciju kultivara [Rec.12.A.1].
Ozna~ivanje kultivara i skupine
Kultivar (cultivar status) ozna~uje se uklapanjem naziva kultivara u jednostruke navodnike. Dvostruki navodnici i kratice cv. i var. ne koriste se za ozna~ivanje naziva u imenu kultivara: takvu upotrebu treba ispraviti [13.1]. Jednostruki navodnici op}enito izvode se tiskarski bilo upotrebom znaka (‘) na po~etku i znaka (’) na kraju naziva, kao {to je provedeno kroz cijeli Kodeks, bilo naizmjence apostrofom (') ili drugom oznakom kao (´) na svakoj strani naziva (nova bilje{ka 13.N.1]. Npr. Iris ‘Cantab’, Iris 'Cantab' ili Iris ´Cantab´, a ne Iris ‘‘Cantab’’, Iris cv. Cantab ili Iris var. Cantab itd. [13.Ex.1]. Pi{e se Pinus sylvestris ‘Repens’, a ne Pinus sylvestris repens, Pinus sylvestris var. repens ili Pinus sylvestris cv. ‘Repens’ [13.Ex.2].9
Prije 1996. god., kratica »cv.« prije naziva kultivara bila je dopu{tena kao alternativa za jednostruke navodnike. Budu}i da Kodeks vi{e ne prizanje upotrebu takvog ozna~avanja, botani~ki }e vrtovi i druge zbirke biljaka vjerojatno nastaviti zadr`ati takvu kraticu na etiketama njihova bilja dok se one ne zamijene [13.N.2].
Kultivari koji se smatraju cijepljenom himerom, ne ozna~uju se dodavanjem znaka zbrajanja »+« prije naziva kultivara [nova odredba 13.2]. Npr. Syringa 'Correlata' je ime za Syringa ´chinensis + S. vulgaris i ne smije se pisati Syringa +'Correlata' [13.Ex.3]. Camellia 'Daisy Eagleson' smatra se da se sastoji od tkiva C. japonica i C. sasanqua 'Maiden's Blush' i ne smije se pisati Camellia +'Daisy Eagleson' [13.Ex.4].
Kultivari koji se smatraju izvornim kri`ancima ne ozna~uju se upotrebom znaka mno`enja »´« prije naziva kultivara [13.3]. Npr. Digitalis 'Mertonensis' ne smije se pisati Digitalis ´ 'Mertonensis' [13.Ex.5].
Skupina (Group status) ozna~uje se upotrebom rije~i »skupina« ili njenim ekvivalentima u drugim jezicima kao prvom ili posljednjom rije~i u nazivu skupine [14.1]. Npr. Begonia Elatior Group (engleski); Brassica oleracea Sabellica Gruppe (njema~ki); Hydrangea macrophylla Groupe Hortensis (francuski); Tulipa Grupo Darwin ({panjolski); Rhododendron Jacqueline-Gruppen ({vedski) [14.Ex.1].
Ako se pi{e latinicom, rije~ skupina ozna~ava se standardnom kraticom »Gp« u svim jezicima bez obzira na prevedene ekvivalente rije~i Group [14.2].
U nomenklaturi ka}una (Orchidaceae) (3.3) mo`e se koristiti standardna kratica »gx« umjesto rije~i »Grex« u imenu ili nazivu [nova odredba 14.3].
Ako se koristi dio imena kultivara, naziv skupine stavlja se u okrugle zagrade neposredno prije naziva kultivara [14.4]. Npr. Dracaena fragrans (Deremensis Group) 'Christianne'; Fagus sylvatica (Atropunicea Group) 'Riversii'; Brassica oleracea (Sabauda Group) 'Cantasa' [14.Ex.2].
Unato~ ~l. 14.4, greks nazivi ka}una (3.3) ne stavljaju se u okrugle zagrade ako se koriste prije naziva kultivara [nova odredba 14.5]. Npr. Cymbidium (Alexanderi gx) 'Westonbirt' mo`e se pisati Cymbidium Alexanderi gx 'Westonbirt' [14.Ex.3].
Unato~ odredbi 14.1 i 14.3, greks imena ka}una ne moraju imati rije~ »grex« ili kraticu »gx« pridodanu njihovim nazivima [nova odredba 14.6]. Npr. Cymbidium Alexanderi gx mo`e se pisati Cymbidium Alexanderi [14.Ex.4].
Trgova~ke oznake ne stavljaju se u navodnike i moraju se pridodati prihva}enom imenu kultivara ili skupine [nova odredba 15.1].
Trgova~ke oznake moraju se tiskovno razlikovati od kultivara ili skupine: npr. mogu se pisati »malim velikim slovima« (small capitals) ili druk~ijom vrstom slova u skladu s obi~ajem ovoga Kodeksa [Rec.15.A]. Choisya ternata 'Limo' utvr|ena je dopu{tenjem Plant Breeders' Rights (vidi naprijed), no ona je prodavana kao »C. ternata Goldfingers«. Da bi se trgova~ka oznaka razlikovala od naziva kultivara, ime se mo`e tiskarski izvesti kao C. ternata Goldfingers ('Limo'): drugi primjeri za tiskarsko ozna~avanje nalaze u ~l. 12 [Rec.15.Ex.1].
Ograni~enja na~ela prvenstva
Polazi{te kao ograni~enje. Kao po~etak ustanovljena imena kultivara ili skupine u bilo kojoj ozna~enoj kategoriji smatra se popis ili objava Povjerenstva za nomenklaturu i registraciju kultivara Me|unarodnog dru{tva za vrtlarske znanosti (ISHS). U pomanjkanju takvog popisa ili objave ustanovljenje po~inje s datumom objave Linnaeus-ova djela Species plantarum, koji je, kao i u Botani~kom kodeksu (ICBN), za oba sveska prihva}en kao 1. svibnja 1753. god. [16.1]. Kao izuzetak, polazi{te za kultivar i skupinu Syringa je 1928. god., {to ga je odobrilo Povjerenstvo za nomenklaturu i registraciju kultivara Me|unarodnog dru{tva za vrtlarske znanosti (ISHS) 1936. god. [16.Ex.1]. Polazi{te za greks imena (3.3) je 2. sije~nja 1858. god. tj. datum objave imena prvog umjetnog kri`anja ka}una u Europi [nova odredba 16.2].
Ograni~enje na~ela prvenstva su i za{ti}ena imena [vidi naprijed 17.1–3].
Imenovanje uzgajanog bilja
Imena divljeg bilja uvedenog u uzgoj. Biljke koje su iz prirode uvedene u uzgoj i koje poslije nisu ozna~ene kao kultivar ili skupina, zadr`avaju ime koje se koristi za iste biljke u prirodi [18.1]. Npr. Fagus sylvatica, obi~na europska bukva, nosi isto latinsko ime u uzgoju kao i u prirodi [18.Ex.1].
Ako biljke neke vrste ili ni`e taksonomske jedinice uvedene u uzgoj iskazuju jedno ili vi{e zna~ajki koje ih ~ine znatno razlu~ivim od divljeg bilja, one se mogu imenovati kao kultivar ili skupina [18.2]. Npr. Fagus sylvatica Atropunicea Group mo`e biti opisana tako da uklju~uje sve biljke ljubi~astih listova iste vrste; na isti na~in F. sylvatica Cuprea Group mo`e biti opisana tako da uklju~uje sve biljke te vrste s bakrenastim li{}em [18.Ex.4].
Op}e odredbe za imenovanje kultivara. Ime kultivara ispravno je ime roda ili ni`e taksonomske jedinice kojoj je dodan naziv kultivara [19.1].
Minimalan uvjet za naziv kultivara je da naziv prati latinsko ime roda ili uobi~ajeni ekvivalent imena ako je to uobi~ajeno ime nedvosmisleno. Ako je kultivar pripisan vrsti ili ni`em stupnju od vrste, ime te taksonomske jedinice (ili njen nedvosmislen uobi~ajeni ekvivalent imena) mo`e pratiti naziv kultivara (vidi i 19.9) [nova odredba 19.2]. Npr. Achillea 'Martina', Camellia 'Shj-no-mai', Galanthus 'John Gray', Magnolia 'William Watson', Pisum 'Consort' kombinacije su imena roda u latinskom obliku i naziva kultivara [19.Ex.1]. Jabuka 'James Grieve', krumpir 'Cara', 'William Sim' klin~i} i sl. tako|er su prihva}ena imena, jer su ona nedvosmisleni ekvivalent imena za Malus domestica 'James Grieve', Solanum tuberosum 'Cara' odnosno Dianthus 'William Sim' [19.Ex.2]. Geranium 'Mrs Kendall Clark' mo`e se pisati Geranium pratense 'Mrs Kendall Clark', tako da uklju~uje vrsteno ime; Cedrus 'Mt St Catherine' mo`e se pisati Cedrus libani subsp. atlantica 'Mt St Catherine', tako da uklju~uje ime podvrste [19.Ex.3].
Svaka rije~ naziva kultivara mora se pisati velikim po~etnim slovom, iako jezi~ni obi~aji zahtijevaju druk~ije. Izuzetak su rije~i iza crtice (vid 32.12) jer su one dio vlastitog imena, spojnice ili prijedlozi, za razliku od onih u prvoj rije~i naziva [19.3]. Npr. Malus domestica 'Beauty of Bath', Rosa 'Pompon de Paris', Saxifraga fortunei 'Akane-Fuji' prihva}ena su imena [19.Ex.5].
Naziv kultivara ostaje nepromijenjen ako je promijenjeno ime taksonomske jedinice kojoj je dodan, osim – kao {to se mo`e pojaviti u slu~aju ~l. 5.3 – ako je naziv ve} u upotrebi u ozna~enoj kategoriji, kojoj je ponovno dodan; u tom slu~aju potreban je novi naziv [19.5]. Npr. sljede}a imena ozna~uju iste kultivare: Endymion hispanicus 'Rose Queen', Hyacinthoides hispanica 'Rose Queen', Hyacinthoides ´massartiana 'Rose Queen', Scilla campanulata 'Rose Queen', Scilla hispanica 'Rose Queen', Scilla hispanica var. campanulata 'Rose Queen' [19.Ex.8].
Oblikovanje imena kultivara u latinskom obliku. Zavr{ni naziv taksonomske jedinice stupnja vrste ili ni`e od vrste, koji je ispravan prema Botani~kom kodeksu (ICBN), ne mijenja se ako je taksonomska jedinica kasnije preklasificirana kao kultivar [19.6]. Npr. Mahonia japonica i Primula denticulata var. cachmeriana ispravna su imena za te taksonomske jedinice ako se prema Botani~kom kodeksu smatraju kao vrste ili varijacije; me|utim, one se mogu smatrati i kao kultivari te se u tom slu~aju pi{u se Mahonia 'Japonica' i Primula denticulata 'Cachmeriana' [19.Ex. 9].
U slu~aju da se ~l. 19.6 ne mo`e primijeniti, naziv bilo kojeg imena u latinskom obliku objavljen prije 1. sije~nja 1959. god., iako nije valjano objavljen prema Botani~kom kodeksu, ali udovoljava zahtjevima za utvr|ivanje imena kultivara prema ovom Kodeksu, prihva}a se kao naziv kultivara ako biljka na koju se odnosi sada predstavlja kultivar [nova odredba 19.7]. Npr. Juniperus excelsa viridis stricta objavio je Adrien Sénéclauze 1867. god., ali to, prema odredbama Botani~kog kodeksa (usporedi ~l. 23.1, 13.6 i 14.2 toga Kodeksa), nije valjano objavljeno ime bilo kojeg stupnja. Moglo bi se ~initi da je naziv »viridis stricta« namjerno u~injen, ali on predstavlja dva pridjeva u nominativu {to nije prihvatljivo po Botani~kom kodeksu, me|utim kao kultivar mo`e se pisati Juniperus excelsa 'Viridis Stricta' [19.Ex.13].
Ako naziv kultivara u latinskom obliku u suglasnosti s ~l. 19.6 ili 19.7 udvostru~uje (ponavlja) zavr{ni naziv u latinskom obliku ispravnog imena stupnja vrste ili ni`e od vrste prema Botani~kom kodeksu, tada se umjesto njega mora koristiti zavr{ni naziv sljede}eg imena (ako postoji) koji se odnosi na kultivar, prihvatljiv prema ~l. 19.7. ovoga Kodeksa. Ako se naziv koji se udvostru~uje koristi u suglasnosti s ~l. 19.6, tada naziv koji je valjano objavljen prema Botani~kom kodeksu ima prednost pred nazivom koji to nije (vidi i 19.18) [19.8]. Primjer: Viburnum macrocephalum var. sterile nije valjano objavljen prema Botani~kom kodeksu (~l. 26.2), kao {to se to odnosi na Viburnum macrocephalum macrocephalum. Budu}i da ime Viburnum macrocephalum 'Macrocephalum' nije dopu{teno prema pravilima ovoga Kodeksa (19.7), a ne postoji ni valjano objavljeno ime prema Botani~kom kodeksu, primjenjuje se naziv 'Sterile' (19.7), ako se odnosi na ime kultivara na kojem je autor izvorno utemeljio Viburnum macrocephalum [19.Ex.15].
Ako je naziv kultivara u latinskom jeziku, objavljen prije 1. sije~nja 1959. god., bio ponavljan u ozna~enoj kategoriji (5.1), ali u raznim taksonomskim jedinicama, naziv kultivara mora se povezati s imenom taskonomske jedinice na koju se odnosi [19.9]. Npr. Juniperus chinensis 'Variegata', Juniperus excelsa 'Variegata', Juniperus horizontalis 'Variegata', Juniperus procumbens 'Variegata' i Juniperus sabina 'Variegata' ne mogu se pisati kao Juniperus 'Variegata' i da bi se izbjegla zabuna, naziv kultivara mora se priklju~iti na odnosni vrsteni naziv (epitet) [19.Ex.16].
Ako je naziv kultivara pridjev izveden od naziva u latinskom obliku, on se mora uskladiti s gramati~kim rodom imena roda (genus) kojemu je dodijeljen [19.10]. Npr. Calluna vulgaris 'Aurea'; Hibiscus syriacus 'Violaceus'; Malus floribunda 'Arnoldiana' [19.Ex.17].
Isto tako, ako je naziv kultivara pridjev izveden od naziva u latinskom obliku premje{ten u neki rod (genus) druk~ijeg gramati~kog roda, tada se gramati~ki rod naziva kultivara treba uskladiti s gramati~kim rodom novoga roda (genus) [19.11]. Npr. ako je Veronica virginica (`. rod) premje{tena u novi rod Veronicastrum (sr. rod), ime kultivara Veronica virginica 'Alba' mora se promijeniti u Veronicastrum 'Albus' [19.Ex. 18].
Ako je imenica kori{tena kao dio naziva kultivara izmijenjena u pridjev, pridjev se uskla|uje s tom imenicom, a ne s gramati~kim rodom generi~kog (genus) imena [19.12]. Npr. kultivar Rhododendron imenovan po Reinholdu Ambrosius-u (mu{karac) treba biti R. 'Ambrosius Superbus', a ne 'Ambrosius Superbum', iako je Rhododendron srednjega roda [19.Ex.19].
Oblikovanje imena kultivara iz drugih jezika. Imena kultivara ustanovljena 1. sije~nja 1959. god. ili kasnije trebaju sadr`avati rije~ ili rije~i u bilo kojem jeziku, samo ne u latinskom, osim onih dozvoljenih prema ~l. 19.6, 19.7 i 19.24 [19.13].
Unato~ prethodnom ~lanku, latinska rije~ ili rije~i u latinskom obliku mogu se koristiti u imenu novoga kultivara ako se smatra da su ona op}enito prihva}ena u nelatinskom jeziku, npr. kao izrazi, op}e fraze, osobna imena ili imena mjesta [nova odredba 19.14]. Npr. campus, museum i peninsula latinske su rije~i op}enito prihva}eme u suvremenim jezicima; Aurora Borealis, Campus Christi i Habeas Corpus latinski su izrazi koji se mogu koristiti kao nazivi ili u nazivima kultivara [19.Ex. 20]. Isto tako, »Caveat emptor«, »nil desperandum«, »noli me tangere« i »non sequitur« latinske su fraze u suvremenim jezicima koje se mogu koristiti kao nazivi ili u nazivima kultivara [19.Ex.21]. Cicero, Claudia, Claudius, Gordianus, Julia, Julius Caesar i Paulus latinska su osobna imena u suvremenim jezicima i mogu se koristiti kao nazivi ili u nazivima kultivara [19.Ex.22]. Africa, Bognor Regis, India, Londinium, Marston Magna, Mons i Nova Scotia imena su mjesta koja se mogu koristiti kao nazivi ili u nazivima kultivara [19.Ex.23].10
U imenu kultivara ustanovljenom 1. sije~nja 1996. god. ili kasnije, njegov naziv ne smije sadr`avati vi{e od ukupno 30 znakova (latini~kih slova, brojeva, dopu{tenih znakova interpunkcije ili simbola) isklju~iv{i praznine i znakove razgrani~enja [19.15]. Npr. poslije 1. sije~nja 1996. god. ime kultivara s nazivom 'Madame la Comtesse Oswald de Kerchove de Denterghem' ne mo`e se ustanoviti [19.Ex.24].
Naziv kultivara koji se sastoji samo od jednog slova ili od arapske ili rimske brojke ne mo`e se ustanoviti [nova odredba 19.16]. Npr. imena koja sadr`e naziv 'K', '400', i 'MMIV' ne mogu se ustanoviti, ali se nazivi 'Hundred', '10 Downing Street', '451 Ocean Boulevard', '77 Sunset Strip', 'Apollo 13', 'Catch 22', 'Henry VIII', 'Pope Leo X', '4th July' i 'Happy 21st Birthday' mogu ustanoviti [19.Ex.25].
Naziv kultivara ne smije se sastojati od jedne ili vi{e postoje}ih rije~i/naziva, ali mo`e biti nova tvorevina [nova odredba 19.17]. Npr. prva rije~ u nazivu kultivara luka 'NuMex Arthur', 'NuMex Crimson', 'NuMex Freedom' i 'Numex Solano' izmi{ljena je rije~ koja ozna~ava New Mexico State University's Agricultural Exsperiment Station kao mjesto porijekla kultivara toga luka [19.Ex. 26]. 'AC Avonlea' kultivar je tvrde p{enice proizveden u institutu Agriculture Canada (AC); 'OAC Baxter' kultivar je pivarskog je~ma proizveden u Ontario Agriculture College, Guelph, Ontario, Canada [19.Ex.27]. Imena ru`a 'Harvestsun', 'Harvex', 'Harwharry' i 'Harwicklow' ustanovljena su prema dogovoru uzgajatelja ru`a, pri ~emu prva tri slova upu}uju na uzgajatelja R. Harkness & Co. [19.Ex.28].
Zabrane u nazivima kultivara. U nazivu kultivara ne smije se ponavljati zavr{ni naziv u latinskom obliku prema Botani~kom kodeksu ispravnog imena taksonomske jedinice stupnja vrste ili ni`e od vrste kojemu je pridodan: imenu kultivara mora se dati razlikovni naziv, kao {to odre|uje ~l. 19.8, tamo gdje je primjenjiv [nova odredba 19.18]. Npr. Erica ´praegeri promijenjena je u Erica ´stuartii (po ~l. 11.3 Botani~kog kodeksa) tako da u Erica ´praegeri 'Stuartii' treba zamijeniti naziv kultivara izbjegavaju}i tvorevinu Erica ´stuartii 'Stuartii', pa je u nedostatku postojanja alternativnog naziva D. L. Clarke (1988) ustanovio kultivar Erica ´stuartii 'Charles Stuart' [19.Ex.29].
Ime nije ustanovljeno ako 1. sije~nja 1959. god. ili kasnije naziv kultivara sadr`i rije~i »form« ili »variety« ili njihove kratice ili ekvivalente u drugim jezicima [19.19]. Npr. Iris chrysographes 'Insbriach Form' nije ustanovljeno ime jer je objavljeno poslije 1958. god. (prihva}eno ime je Iris chrysographes 'Insbriach'); Hebe 'Longacre Variety' i Hypericum 'Rowallane Variety' ustanovljena su imena jer su oba objavljena prije 1959. god. [19.Ex.32].
Ime nije ustanovljeno ako 1. sije~nja 1996. god. ili kasnije naziv kultivara sadr`i sljede}e rije~i ili ekvivalente u bilo kojem jeziku: 'cultivar', 'grex', 'group', 'hybrid', 'maintenance', 'mixture', 'selection', 'sport', 'series' i 'strain' ili mno`inu od tih rije~i ili rije~i 'improved' i 'transformed' ili njihove ekvivalente u bilo kojem jeziku [19.20].11
Isto tako, ime nije ustanovljeno ako 1. sije~nja 1996. god. ili kasnije naziv kultivara pisan latinicom sadr`i znakove ili simbole, osim apostrofa ('), zareza (,), uskli~nika (!), to~ke (.), crtice (-), kose crte (/) ili obrnuto kose crte (\) [19.21]. Npr. nazivi 'Beryl, Viscountess Cowdray', 'Jeanne d'Arc', 'Oh Boy!', 'E. A. Bowles', 'Sing, Sing, Sing', 'ENT/100', 'Go-go Dancer' i 'Westward Ho!' su prihvatljivi, ali 'Help!!!' i 'Simon Who?' to nisu [19.Ex.33].
Ime nije ustanovljeno ako naziv kultivara sadr`i ~estice ili simbole osim onih navedenih u ~l. 19.21 (vidi i ~l. 32.8 za simbole koji se transkribiraju) [nova odredba 19.22]. Npr. imena s nazivima 'Happy@home.com', 'Sambuca®', '$Million', '100%', 'Two+Two' i '½Empty' ne mogu biti ustanovljena, ali imena s nazivima 'Million Dollars', 'Two Plus Two' i 'Half Empty' mogu se ustanoviti [19.Ex.35].
Ime nije ustanovljeno ako poslije 1. sije~nja 1996. god. naziv u njegovu kultivaru sadr`i latinsko ili op}e ime roda (genus) kojemu je dodano [19.23]. Npr. Castanea 'Pale Chesnut', Gladiolus 'Pink Gladiolus', Narcissus 'Granny's Daffodil', Paeonia 'Sussex Peony', Phlox 'Phlox of Sheep' i Rhododendron 'Mad' ne mogu se ustanoviti [19.Ex.36]. Cryptomeria japonica 'Sekkan-sugi' sadr`i imenicu »sugi«, {to je japansko ime za rod Cryptomeria, ustanovljeno je ime budu}i da ga je objavio G. Künsmann 1983. god. Poslije 1995. god. niti jedan novi naziv kultivara u imenu Cryptomeria ne mo`e imati rije~ ili kao dio rije~i »sugi« [19.Ex. 37].
Ime nije ustanovljeno ako poslije 1. sije~nja 1959. god. naziv njegova kultivara je ime roda (genus) ili je op}e ili lokalno ime vrste ili je druga ozna~ena kategorija (denomination class, 5.1) i ako bi upotreba takvog naziva zbunjivala [19.24]. Primjeri: imena Erica 'Calluna' i {ljiva 'Apricot' ne mogu se ustanoviti jer na tr`i{tu kao 'Calluna' heather odnosno 'Apricot' plum mogu izazvati zbunjenost. Me|utim, sva imena kao ash 'Veronica', Dianthus 'Victoria', Lilium 'Erica', Magnolia 'Daphne' i Rhododendron 'Calypso' mogu se prihvatiti, iako nazivi kultivara jesu imena rodova ili vrstena imena u njihovom rodu, oni }e malo vjerojatno izazvati zbunjenost ako se pi{u 'Veronica' ash (engl. ash = brijest), 'Victoria' Dianthus, 'Erica' Lilium, 'Daphne' Magnolia i 'Calypso' Rhododendron [19.Ex. 38]. Calluna 'Heather', Geranium 'Herb Robert' i Silene 'Jupiterbloem' ne mogu se ustanoviti, jer »heather« na engl. jeziku op}e je ime za Calluna (vrijes), »herb robert« je engl. op}e ime za Geranium robertianum (smrdljiva iglica), a »jupiterbloem« nizozemsko je ime za Silene flos-jovis (pu{ina) [19.Ex.39].
Ime nije ustanovljeno ako je poslije 1. sije~nja 1996. god. naziv njegova kultivara sli~an postoje}em nazivu u ozna~enoj kategoriji (denomination class, 5.1) kojoj je dodijeljen, jer naziv mo`e izazvati zbunjenost [19.25]. Primjer: ime Ilex 'Green Point' predlo`eno poslije 1. sije~nja 1996. god. ne mo`e biti ustanovljeno, jer mo`e izazvati zbunjenost s ve} postoje}im I. crenata 'Greenpoint' [19.Ex.40]. Ime Erica carnea 'Mrs D. E. Maxwell' ne mo`e biti ustanovljeno jer mo`e izazvati zbunjenost s postoje}im imenom E. vagans 'Mrs D. E. Maxwell'; me|utim, E. carnea 'S. A. Maxwell' mo`e biti ustanovljeno ime [19.Ex.42].
Ime nije ustanovljeno ako poslije 1. sije~nja 1959. god. naziv njegova kultivara pretjeruje u prednostima kultivara i koji mo`e dovesti do zbunjenosti zbog kasnijeg uvo|enja novih kultivara koji imaju usporediva svojstva [19.26]. Primjeri: ako su ustanovljeni poslije 1958. god. jabuka 'Earliest of All', Vicia faba 'Longest Possible' (bob) i Laburnum 'Latest and Longest' (zanovijet) ne mogu se ustanoviti [19.Ex. 44].
Ostale odredbe. Naziv kultivara mo`e biti u obliku koda ({ifre) do 10 znakova, izuzev{i razmake, i da ne sadr`i vi{e od ~etiri naizmjeni~ne skupine slova ili brojki [nova odredba 19.27]. Npr. imena s nazivima kultivara '12AB34CD', '123-ABCD4', '123/ABCD4' i '123ABCD456' mogu se ustanoviti, ali imena s nazivima '12-AB 34 CD 1' i '1A2B/33' ne mogu se ustanoviti [19.Ex.45]. Izvjestan broj klonskih podloga proizveden je u East Malling Research Station (UK) i one su pro{irene s nizom naziva kao 'M9', 'M16', 'M25', 'M26' i 'M27' [19.Ex.46]. Kultivari Helianthus annuus s nazivima 'E9730LM', 'HA-OL 9', 'NS-HA26', 'PF 090 A', 'H 209 A/B' i 'PR64A82' ustanovljeni su odobrenjem Plant Breeder's Rights (vidi naprijed) [19.Ex.47].
Biljke ponekad kolaju pod broj~anim oznakama skuplja~a ili oplemenjiva~a, koje su sastavljene od vi{e brojeva ili slova i brojeva. One se ne mogu smatrati nazivima kultivara [nova bilje{ka 19.N.2]. Npr. Corydalis taliensis ACE 2443 ne treba pisati Corydalis taliensis 'ACE 2443' niti Corydalis taliensis 'Ace 2443', jer u tom slu~aju naziv je skuplja~ev priru~ni broj [19.Ex. 48].
Preporuke. Naziv treba biti kratak i prakti~an i da ne sadr`i pretjerano duge rije~i koje se te{ko pi{u ili izgovaraju [nova preporuka 19.Rec.A]. Npr. naziv 'Diplomgartenbauinspektor' nekim se osobama mo`e smatrati pretjerano dugim i te{kim za izgovor ili za pisanje [19.Ex.49].
Ime kultivara kojeg je naziv ime `ive osobe ili sadr`i takvo ime ne treba objaviti, osim ako je ta osoba dopustila upotrebu svoga imena [nova preporuka 19.Rec.B].
Ime kultivara ne treba objaviti ako njegov naziv sadr`i izraz koji se vjerojatno susre}e na tr`i{tu te tako mo`e izazvati zbunjenost [nova preporuka 19.Rec.C]. Npr. imena kultivara s nazivima 'Bonsai', 'Ten Dollars', 'Two Litres', 'Container Grown', 'Poisonous', 'Post Paid' i 'Tax Free' treba izbjegavati; me|utim, za nazive 'Million Dollars' i 'Ten Bob Note' malo je vjerojatno da }e izazvati zbunjenost na tr`i{tu bilja [19.Ex.50].
Ne treba objaviti ime kultivara ako njegov naziv sadr`i samo rije~ ili rije~i koje su opisne (pridjevne) i koje se mogu odnositi na neku op}u oznaku ili oznake ili }e vjerojatno biti op}e u skupini srodnih kultivara [19.Rec.D]. Npr. imena s nazivima kultivara 'Blanche' (`ensko ime ili na francuskom »bijela«), 'Large', 'Large White', 'Double Red', 'Ogon' (japanski »zlato« ili »zlatno«) i 'Variegated' ({arolik) trebaju se izbjegavati [19.Rec.D].
Ne treba objaviti ime kultivara ako ono mo`e stvoriti dojam da kultivar ima jedno ili vi{e svojstava koja ne mo`e imati [nova preporuka 19.Rec.E]. Npr. ne treba objaviti ime Iris 'American Flag' ako ono nije »flag« perunika (jer »flag« je izraz uzgajatelja perunika koji ozna~ava posebnu odliku cvijeta); ne treba objaviti ime jabuka 'Redskin' ako odnosna jabuka nema crvenu poko`icu; ne treba objaviti ime Narcissus 'Yellow Crystal' ako taj sunovrat nema `ute cvjetove; ne treba obaviti Rhododendron 'White Beauty' ako taj sle~ ima crvene cvjetove [19.Ex.52].
Ne treba objaviti ime kultivara ako njegov naziv mo`e stvoriti dojam da je kultivar izveden od drugog ili srodnog kultivara koji to nije [nova preporuka 19.Rec.F]. Npr. ne treba objaviti ime Lilium 'Bellingham Supreme' ako taj kultivar ne mo`e imati zna~ajke koje su zajedni~ke za ostale pripadnike skupine Lilium Bellingham; ne treba objaviti ime jabuka 'Bramley's Wonder' ako ona nije izvedena od jabuke Bramley's Seedling [19.Ex.53].
Ne treba objaviti ime kultivara ako njegov naziv mo`e izazvati pogre{an dojam o identitetu oplemenjiva~a, uzgajatelja, uvoditelja ili porijekla [nova preporuka 19. Rec.G]. Npr. ne treba obaviti Potentilla 'Davidson's Red' ako se njen pokreta~ ne zove Davidson; ne treba objaviti ime jabuka 'East Malling Champion' ako taj kultivar nema povijesne veze s istra`iva~kom stanicom East Malling u Ujed. Kraljevstvu, poznatoj po uzgoju jabuka [19.Ex.54].
I na kraju ne treba objaviti ime kultivara ako njegov naziv mo`e prouzro~iti uvredu [nova preporuka 19.Rec.H].
Imena skupina. Ime skupine sastoji se od ispravnog imena roda ili ni`e taksonomske jedinice i naziva skupine (vidi i 7.1) [20.1]. Npr. Allium cepa Shallot Group; Brassica oleracea Gemmifera Group; Dracaena Deremensis Group, Hydrangea Hortensia Group; Hydrangea Lacecap Group; Rosa Polyantha Group [20.Ex.1].
Naziv skupine mora biti rije~ ili rije~i ili fraza kojoj je dodana rije~ »Group« ili njeni ekvivalenti u suvremenim jezicima [20.2]. Npr. Abutilon Darwinii Group; Fagus sylvatica Purple-leaved Group; Vicia faba Elatae Group [20.Ex.2].
Svaka rije~ u nazivu skupine mora po~eti velikim slovom, osim ako jezi~ni obi~aji zahtijevaju druk~ije. Suprotno jezi~nim obi~ajima, rije~ »Group« ili njeni ekvivalenti u suvremenim jezicima uvijek se pi{e velikim po~etnim slovom, ako je prevedena u latinicu [20.3].
Ako je naziv skupine oblikovan iz prija{njeg greks naziva (~l. 3.3), taj se naziv koristi zajedno s rije~i »Group« zamjenjuju}i rije~ »grex« za oblikovanje naziva skupine [20.5]. Npr. Lilium Celica Group ustanovljena je izvorno kao greks da pokrije sve kri`ance izme|u L. 'Pumpkin Sweet' i L. 'Unique' [20.Ex.3). Rhododendron Jacqueline Group ozna~ena je za sve srodne kri`ance izme|u R. 'Albatross' i R. facetum [20.Ex.5].
Preporuka. Ime skupine ne treba objaviti ako je njen naziv isti ili je sli~an nazivu u imenu kultivara koji je prethodno ustanovljen u ozna~enoj kategoriji (denomination class, 5.1), osim ako je pojam te kategorije prikladniji od kategorije kultivara [nova preporuka Rec.20.A.]. Primjeri: Hosta Frances Williams Group ne treba objaviti poslije ustanovljenja H. 'Frances Williams' tako dugo dok taj kultivar postoji [20.Ex.6]. Ranunculus ficaria Brazen Hussy Group mo`e se objaviti samo ako se smatra da se kultivar R. 'Brazen Hussy' ne mo`e vi{e razlikovati od ostalih biljaka koje imaju iste zna~ajke [20.Ex.7].
Imena cijepljenih himera. Cijepljene himere ozna~uju se formulom ili, ako su spoj dvaju rodova, imenom roda u latinskom obliku [21.1]. Formula za cijepljenu himeru sastoji se od prihva}enih imena sastavnih taksonomskih jedinica poredanih abecednim redom i povezanih znakom zbrajanja (+). S obje strane tog znaka mora ostati razmak [21.2]. Npr. Crataegus + Mespilus, Cytisus purpureus + Laburnum anagyroides i Syringa ´chinensis + S. vulgare formule su za cijepljene himere [21.Ex.1).
Ako sastavne taksonomske jedinice cijepljene himere pripadaju razli~itim rodovima mo`e se oblikovati jedinstveno latinsko ime kombiniraju}i dio imena jednog sastavnog roda povezano sa samoglasnikom punog imena drugog sastavnog roda. Tako oblikovano rodovno ime ne mora biti isto kao ono drugoga roda ili rodovnog kri`anca valjano objavljenog prema odredbama Botani~kog kodeksa (Odjeljak IV) [21.3]. Npr. +Crataegomespilus ime je cijepljene himere izme|u Crataegus i Mespilus, me|utim ´Crataegomespilus, objavljeno po odredbama Botani~kog kodeksa, ime je kri`anca izme|u Crataegus i Mespilus [21.Ex.2].
Ako je rodovno ime oblikovano po prethodnom ~lanku, ime kultivara cijepljene himere sastoji se od rodovnog imena cijepljene himere i naziva kultivara [21.4]. Npr. +Laburnocytisus 'Adamii' ime je cijepljene himere od Cytisus purpureus i Laburnum anagyroides [21.Ex.3]. +Crataegomespilus 'Dardarii' ime je cijepljene himere od Crataegus monogyna i Mespilus germanica, me|utim ´Crataegomespilus gillotii ime je kri`anca izme|u dvije vrste [21.Ex.4].
Ako sastavne taksonomske jedinice cijepljene himere pripadaju istom rodu, ime cijepljene himere je ime roda povezano s nazivom kultivara [21.5]. Npr. Camellia 'Daisy Eagleson' cijepljena je himera koja ima tkivo C. sasanqua 'Maiden's Blush' u spoju s C. japonica [21.Ex.5].
Osebujne cijepljene himere mogu nastati od istih sastavnih taksonomskih jedinica u slu~aju ako se smatraju odvojenim kultivarima i prema tome su imenovani [21.6]. Npr. +Crataegomespilus 'Dardarii' i +Crataegomespilus 'Jules d' Asnières' odvojeni su kultivari od cijepljene himere Crataegus monogyna + Mespilus germanica [21.Ex.6].
Objavljivanje i ustanovljenje imena
Op}i uvjeti objave. Objava je na~elo nomenklature prema kojemu odre|ena pravila moraju biti ispunjena prije ustanovljenja imena i da budu dostupna javnosti [G]. U smislu ovoga Kodeksa, objava je stvarna samo raspodjelom u tiskanom ili na sli~an na~in umno`enom obliku, uklju~uju}i neizbrisiv vlastiti ispis (prodajom, zamjenom ili poklonom) da je dostupna {iroj javnosti ili najmanje botani~kim, poljoprivrednim, {umarskim ili vrtlarskim institutima s knji`nicom dostupnom op}enito botani~arima, poljoprivrednicima, {umarima ili vrtlarima. Objava nije stvarna (a) objavom novih imena na javnim skupovima, (b) stavljanjem imena na etikete u zbirkama ili vrtovima otvorenim za javnost, (c) izdavanjem mikroforma12 rukopisa, tipkanog rukopisa ili drugog objavljenog teksta, (d) objavom putem elektronskih sredstava ili (e) objavom povjerljivih tragova~kih lista koje op}enito nisu dostupne [22.1].
U smislu ovoga Kodeksa, tiskovina je objava umno`ena bilo kojim grafi~kim ili mehani~kim postupkom s brojnim, jednakim, ~itljivim i neizbrisivim primjercima. Izdavanje mikroforma, neobjavljene teze i neznanstvene novine ne smatraju se stvarnom objavom [22.N.1]. Tako|er, u smislu ovoga Kodeksa, neizbrisiv rukopis je rukom pisan tekst umno`en nekim mehani~kim ili grafi~kim postupkom kao litografijom (kamenom matricom), ofsetom (gumenom matricom) ili metalnom matricom [22.N.2]. Unato~ ~l. 22.1, kineske, japanske i korejske knjige smatraju se objavljenima ako su prije 1. sije~nja 1900. god. ru~no prepisane od ru~no pisanog izvornika [22.2].
Imena me|urodovnih cijepljenih himera ne smatraju se objavljenim ako se 1. sije~nja 1953. god. ili kasnije pojavljuju bilo u djelima neizbrisivih rukopisa ili u trgova~kim katalozima ili u neznanstvenim novinama bilo ako su objavljena u listama za zamjenu sjemena 1. sije~nja 1973. god. ili kasnije [nova odredba 22.3].
Preporuke. Autori trebaju izbjegavati objavljivanje novih imena kultivara ili skupina u bilo kojim kratkotrajnim publikacijama, osobito u onima koje su umno`ene u ograni~enom ili nepoznatom broju primjeraka, gdje trajnost teksta mo`e biti ograni~ena, gdje broj primjeraka nije poznat ili gdje tiskovina ne}e sti}i do korisnika prema ~l. 22.1 [22.Rec.A].
Naro~ito se preporu~uje da se primjerci tiskovina, osobito trgova~ki katalozi koji sadr`e nova imena kultivara ili skupina, upute odgovaraju}oj me|unarodnoj upravi za registraciju kultivara i, ukoliko je mogu}e, knji`nicama koje odr`avaju zbirku takvih tiskovina [22.Rec.B].
Datum objave imena. Smatra se da je publikacija stvarna samo ako 1. sije~nja 1959. god. ili kasnije, uz ime kultivara, skupine ili cijepljene himere, sadr`i i datum objave, a kao najmanji uvjet, godinu izdanja [23.1].
Datum je publikacije onaj koji je ostvaren u skladu s ~l. 22.1. U pomanjkanju takvog datuma ili onoga kad je izdava~ ili njegov zastupnik pustio publikaciju u javnost, mora se prihvatiti onaj datum koji je naveden u publikaciji [23.2].
U slu~ajevima kad datirani trgova~ki katalog ili druga datirana publikacija pokriva vi{e od jedne godine ili vremensko razdoblje od dvije godine, u pomanjkanju dokaza, najraniji datum smatra se datumom publikacije [23.3]. Npr. trgova~ki katalog koji pokriva razdoblje od ljeta 1993. god. do prolje}a 1994. god. smatra se da je objavljen u ljeto 1993. godine [23.Ex.1].
Unato~ ~l. 23.1, ako trgova~ki katalog nema podatak o datumu, kasnije objavljeno istra`ivanje mo`e odrediti stvarni datum publikacije [23.4].
Uvjeti za ustanovljenje imena. Da bi ime kultivara ili skupine bilo ustanovljeno ono mora biti a) objavljeno (22.1–22.3) od po~etnog datuma za odnosni ozna~eni razred (5.1), (b) datirano u publikaciji (23), (c) u obliku koji udovoljava uvjetima ~l. 19.6–19.27 za kultivar ili ~l. 20.4–20.5 za skupinu ili ~l. 21.3 za me|urodovnu cijepljenu himeru i (d) ako je objavljeno poslije 1. sije~nja 1959. god. da je popra}eno opisom ili pozivom (reference) na prije objavljen opis (vidi i 24.3–24.4) [24.1].
U smislu ovoga Kodeksa, opis je rije~ ili rije~i koje (a) upu}uju na jedno ili vi{e svojstava ili zna~ajki kultivara ili skupine, ili (b) razlikuju novi kultivar ili skupinu od one kojoj je ime prethodno ili istovremeno ustanovljeno [nova odredba 24.2).
Unato~ ~l. 24.1, imena me|urodovnih cijepljenih himera (21.3) i skupina koje su utemeljene isklju~ivo na posebnom porijeklu (3.3) smatraju se da su ustanovljena, ako su prihva}ena imena roditelja cijepljenih himera ili skupina bila priznata u vrijeme kao {to predvi|a ~l. 24.1a–24.1c [nova odredba 24.3]. Npr. +Crataegomespilus ustanovio je Simon-Louis (1899) na iskazu da su sastavne taksonomske jedinice Crataegus i Mespilus [24.Ex.1].
Unato~ ~l. 42.1, ime kultivara ustanovljeno je ako je prihva}eno pod ekvivalentnim nazivom kao dio dopu{tenih prava u registru kojeg vodi ovla{tena uprava za registraciju bilja [24.4).13 U pravilima nekih ovla{tenih uprava za registraciju bilja naziv »variety denomination« koristi se u smislu »ime odobreno za trgovinu« i odgovara izrazu »ime kultivara«, kao {to odre|uje ovaj Kodeks [24.N.1].
Ime koje nije prihva}eno od autora koji ga je objavio ili je privremeno navedeno u popisu Me|unarodne uprave za registraciju kultivara ili ovla{tene uprave za registraciju bilja, ne smatra se da je ustanovljeno [24.5]. Razna ozna~ivanja koja su prije dopu{tenja Plant Breeders' Rights samo predlo`ena, smatraju se da nisu ustanovljena; samo ako su takva prava dopu{tena i odluka objavljena, mogu se smatrati da su razna ozna~ivanja ustanovljena. Datum tog imena datum je dopu{tenja tih prava [nova bilje{ka 24.N.2].
Ime kultivara, skupine ili me|urodovne cijepljene himere ne smatra se da je ustanovljeno ako, u vrijeme objave, ne postoje biljke za koje se predla`e ime [24.6].
Osim odredbe ~l. 10.2 i 29.2, ako su dva ili vi{e imena kultivara ili skupine objavljena istovremeno u istom djelu za koje se smatra da su isti kultivar ili skupina, samo jedno ime mo`e biti ustanovljeno. U nedostatku jasnih uputa niti jedno ime ne mo`e se smatrati kao ustanovljeno [24.7].
Preporuke. U opisu svakog kultivara ili skupine mora se navesti po ~emu se kultivar ili skupina razlikuje od sli~nog kultivara ili skupine [Rec.24.A.]. Poziv (referenca) na prethodni opis mora sadr`avati (a) ime autora, (b) puni naslov publikacije, (c) stranice na kojima se nalazi opis i (d) godinu objave [Rec.24.B]. Ilustraciju treba pratiti opis novog kultivara [Rec.24.C]. Ako se objavljuje ime novog kultivara, mora se navesti porijeklo i povijest kultivara, izvo|enje ili zna~enje naziva kultivara, ime izvoditelja ili uzgajatelja, imenovatelja i uvoditelja, ako su poznati [Rec.24.D.]. Ako je novo ime kultivara ili skupine ustanovljeno na pismu koje nije latinica, transliteracija (30) ili transkripcija (31) mora se istovremeno provesti u latinici prema standardima ovoga Kodeksa [Rec.24.E.]. Primjerak novog kultivara ili skupine, u `ivom ili mrtvom stanju, mora se poslati odgovaraju}oj Me|unarodnoj upravi za registraciju kultivara ili javnom herbariju koji vodi zbirke nomenklaturnih standarda (App. IV) sa slikom u boji, ilustracijom ili drugim odgovaraju}im stvarima [Rec. 24.F.). Ako se ustanovljuje ime kultivara ili skupine, mora biti navedeno ime institucije ili druge organizacije koja vodi nomenklaturne standarde za kultivar ili skupinu [Rec.24.G.].
Navo|enje imena autora. Nije neophodno navoditi ime autora koji je ustanovio ime kultivara ili skupine [25.1].
Ako se `eli navesti ime autora kultivara ili skupine, ono se pi{e iza naziva kultivara ili skupine; u tom slu~aju ime autora s ustanovljenjem imena mora se navesti bez obzira na bilo koji izvorni taksonomski polo`aj naziva [25.2]. Npr. ime Larix decidua 'Cervicornis' Beissner mo`e se koristiti makar je kultivar izvorno objavljen kao L. europaea var. cervicornis Beissner [25.Ex.1].
Ako je naziv skupine oblikovan u nelatinskom jeziku preveden (translatiran, ~l.29.2) ili ako je kultivar ili naziv skupine prenijet u drugo pismo (transliteriran, 30.1) ili je prepisan (transkribiran, 31) ili ispravljan kao {to je predvi|eno u ~l. 19.10–19.11 ili ~l. 32, takvo ime autora i datum isto je kao i izvorno ime [25.3].
Ako je ime ustanovljeno po Me|unarodnoj upravi za registraciju kultivara u ime registranta, autor imena ne mo`e biti onaj koji je objavljen u registru, nego je ime autora ime registranta [25.4]. Npr. Narcissus 'Tidebrook' ustanovljen je u Me|unarodnom registru sunovrata (International daffodil register) 1994. god., pa je autor naziva N. A. Burr naveden kao registrant imena u toj publikaciji [25.Ex.2].
Kao autor imena kultivara ustanovljenog po propisima ovla{tene uprave za registraciju bilja (Statutory plant registration autority, SPRA, vidi 24.4) prihva}a se osoba ili organizacija kojoj je to pravo dopu{teno [25.5]. Npr. puno ime kultivara i autora odre|ene jabuke pi{e se Malus domestica 'Star Lady' P. Brindle kao ime koje je ustanovljeno u slu`benom ~asopisu Novozelandske uprave za biljne kultivare (1999), gdje je odre|eno da je P. Brindle »vlasnik« toga prava [25.Ex.4].
Preporuka. Ako je ime autora navedeno iza imena kultivara ili skupine, moraju se primijeniti odredbe ~l. 46, 47. i 50. Botani~kog kodeksa, a ako se `eli tada i one za kratice autora, gdje god je to izvedivo [Rec.25.A].
Izbor, ponovna upotreba i odbacivanje imena
Izbor imena. Ako su dva ili vi{e kultivara ili skupine ustanovljena kori{tenjem naziva u latinskom obliku prema odredbama ~l. 19.6 – 19.8 ili ~l. 20.4, i ako je nesigurno koje }e od tih imena najbolje osigurati trajnu upotrebu, prihva}a se ime s nazivom koje se temelji na najranijem valjano objavljenom latinskom nazivu bez obzira na izvorni stupanj (rang) [26.1]. Npr. najranije raspolo`ivo ime za ljubi~astocrvene bukve u stupnju varietas je Fagus sylvatica var. atropunicea Weston, 1770, a u stupnju forma je Fagus sylvatica f. atropurpurea Kirchner, 1864. Oba su imena {iroko kori{tena. Ako je ta taksonomska jedinica kasnije priznata bilo kao kultivar (~l. 2) ili kao skupina (~l. 3), tada se kao kultivar koristi ime F. sylvatica 'Atropunicea' ili kao F. sylvatica Atropunicea Group [26.Ex.1].
Ako su u upotrebi dva ili vi{e imena za isti kultivar, za ime koje }e najbolje o~uvati trajnu upotrebu, izabire se ono koje je prihva}eno od odgovaraju}e Me|unarodne uprave za registraciju kultivara, bez obzira na stupanj u kojem bi taj naziv mogao biti ustanovljen (~l. 24.1) ili po na~elu prvenstva (~l. 10.1) [26.2]. Npr. ime Erica vagans var. kevernensis valjano je objavljeno 1922. god. prema odredbama Botani~kog kodeksa, a E. vagans 'Kevernensis' je kori{teno kao ime kultivara prema odredbama ~l. 19.6 ovoga Kodeksa; E. vagans 'St Keverne' objavljena je tri godine kasnije za isti kultivar i sada se to ime koristi vrlo mnogo. Me|unarodna uprava za registraciju kultivara odlu~ila je da se za vrijesak prihvati kasnije ime koje }e najbolje o~uvati trajnu upotrebu [26.Ex.2].
Ako se do sada priznata vrsta ili podvrstena (infraspecies) taksonomska jedinica vi{e ne smatra osebujnom taksonomskom jedinicom, ime koje je odre|eno prema Botani~kom kodeksu i ako ono na drugi na~in name}e ne`eljenu izmjenu naziva za kultivar ili skupinu, naziv u imenu za prija{nju taksonomsku jedinicu (a) mo`e biti ugra|en u postoje}i naziv kultivara pod uvjetom da je kasniji naziv tako|er u latinskom obliku, ili (b) mo`e tvoriti naziv kultivara (~l. 19.6), ili (c) mo`e tvoriti naziv skupine (~l. 3.2). Takav postupak ne uklju~uje bilo kakvu izmjenu navo|enja autora [26.4]. Primjeri: ako je Cedrus atlantica, iz taksonomskih razloga, uklju~en kao dio C. libani i tako dugo dok nema va`nost za tvorbu C. libani Atlantica Group (~l. 3.2), kultivar C. atlantica 'Aurea' izvorno pripisan A. H. Kent-u 1900. god. mo`e promijeniti svoje ime u C. libani 'Atlantica Aurea' Kent, da bi se izbjegla zabuna s C. libani 'Aurea' Sénéclauze, 1858 [26.Ex.3]. Ime Retinospora squarrosa valjano je objavio Zuccarini 1844. god. za biljku koju je Siebold unio iz Japana u Belgiju. Sada se smatra da je ta biljka kultivar Chamaecyparis pisifera te se naziva C. pisifera 'Squarrosa' [26.Ex.4]. Ako Hosta fortunei nije vi{e priznata kao vrsta, ali se naziv koristi za tvorbu imena skupine (~l. 3.2), ime H. fortunei 'Albopicta' mo`e se pisati kao Hosta (Fortunei Group) 'Albopicta' [26.Ex.5].
Preporuke. Pronala`enje davno zaboravljenih ili zastarjelih imena kultivara, koja imaju prvenstvo pred ustanovljenim imenima sada u upotrebi za isti kultivar, treba izbjegavati. Ako se ustanovi da ime ima prednost pred postoje}im imenom (~l. 10.1), primjenjuju se odredbe ~l. 17 [26.Rec.A]. Primjer: Malus domestica 'Mullins's Yellow Seedling', koju je kao slu~ajni sjemenjak ustanovio A. H. Mullins, uvedena je 1914. god. i preimenovana u 'Golden Delicious' 1916. god. Naziv 'Golden Delicious' toliko je dobro poznat da ime ne treba mijenjati u korist izvornog naziva [26.Ex.6].
Ponovna upotreba imena. Ime kultivara ili skupine ne smije se ponoviti u istoj ozna~enoj kategoriji (denomination class, 5.1) za bilo koji kultivar ili skupinu, osim ponavljanja imena kultivara ili skupine koje je prihva}eno po odgovaraju}oj Upravi za registraciju kultivara [27.1]. Ime se tako|er mo`e ponoviti po odredbama ovla{tene uprave za registraciju [nova bilje{ka 27.N.1]. Ostale odredbe u ~l. 27 odre|uju koji uvjeti trebaju biti ispunjeni da bi Me|unarodna uprava za registraciju kultivara mogla prihvatiti ponovnu upotrebu imena kultivara ili skupine [27.2 – 27.5]. U tom smislu zanimljiva su sljede}a dva primjera: Ime Tulipa 'Liberty' ustanovili su Krelage i sin prije 1926. god., a isto ime ustanovio je P. Vooren za drugi kultivar 1988.god.; da bi se izbjegla zabuna, ta se imena mogu pisati u uglatim zagradama Tulipa 'Liberty' [Krelage, pre-1926] i Tulipa 'Liberty' [Vooren, 1988] [27.Ex.1]. Da bi se razlikovali kultivari istog naziva, imena odgajatelja pi{u se u okruglim zagradama: Rhododendron 'Madonna' (Brooks) i R. 'Madonna' (Gable) [27.Ex.2].
Odbacivanje imena. Odba~eno je ono ime koje se ne koristi uslijed nemogu}nosti da udovolji odre|enim pravilima Kodeksa uzgajanog bilja [G]. Ime kultivara, skupine ili cijepljene himere ne koristi se ako je protivno odredbama ovoga Kodeksa (ali vidi ~l. 10.2 – 10.5, 17.1 i 26.1 – 26.3] [28.1].
Unato~ ~l. 28.1, ime kultivara, koje je prihva}eno i objavljeno po ovla{tenoj upravi za registraciju bilja, ne smije se odbaciti po odredbama ovoga Kodeksa, ~ak ako se koristi naizmjeni~na terminologija (2.N.4) [28.2]. Npr. Ru`a Ausburton objavljena je od Dr`avnog ureda za patente i trgova~ke oznake SAD 1994. god. s natjecateljskom izjavom da je »nova i odvojena odlika (variety)«. Iako se rije~ kultivar ne pojavljuje u publikaciji o dopu{tenim pravima (2.N.4), ime kultivara je ru`a 'Ausburton' i ne mo`e se odbaciti [28.Ex.1]. Ime Chrysanthemum 'Dewhite Improved' ustanovljeno je po pravima Plant Breeders' Rights u Nizozemskoj 1996. god.; iako je naziv kultivara u suprotnosti s ~l. 19.20 ovoga Kodeksa, ime se ne mo`e odbaciti [28.Ex.2].
Ako je ustanovljeno ime kasnije uspje{no osporavano da je u proturje~ju s prija{njim pravima, kao {to je upotreba za{titnog znaka ili poznatog imena ili kratica me|uvladinih ili drugih me|udr`avnih organizacija koje su me|udr`avnim ugovorima same po sebi isklju~ene iz podru~ja za{titnih znakova, ustanovljeno ime odbacuje se i odre|uje zamjensko ime [nova odredba 28.3]. Npr. imena kultivara koji sadr`e rije~i 'United Nations' i 'World Bank' ili akronime 'UNESCO' ili 'WIPO' mogu se odbaciti jer ona predstavljaju imena organizacija ~ija su imena, prema Pari{koj konvenciji, isklju~ena od za{titnih znakova [28.Ex.5].
Ime kultivara ili skupine odbacuje se ako je njegova objava protivna izra`enoj `elji uzgajatelja ili oplemenjiva~a [28.4].
Tamo gdje je ime odba~eno i uvedeno zamjensko prema prija{njim izdanjima ovoga Kodeksa, odba~eno ime ne mo`e se prihvatiti prema odredbama sada{njeg Kodeksa [28.5]. Npr. ime Erica cinerea 'Lily' odbacila je Me|unarodna uprava za priznavanje kultivara, jer je ono u opreci s ~l. 17.13 Kodeksa iz 1995. god. Kasnije je (2000) kao zamjensko ime objavljeno Eirica cinerea 'Lily Evelyn' i to kasnije ime ne mo`e se izmijeniti u prilog odba~enog imena po na~elu prvenstva (10.1), a prema sada{njem ~l. 19.24 [28.Ex.8].
Translacija, transliteracija i transkripcija
Prevo|enje (translacija) naziva. Ako se ime kultivara pojavljuje u publikaciji na jeziku druk~ijem od onoga u izvornoj publikaciji, naziv se ne mo`e prevoditi (me|utim, mo`e se transliterirati po ~l. 30 ili transkribirati po ~l. 31) [29.1]. Npr. naziv kultivara za korabicu Brassica oleracea 'Nichtschiessender' ne mo`e se prevoditi [29. Ex.1].
Unato~ ~l. 29.1, ako je naziv kultivara iz trgova~kih razloga preveden (translatiran) u druk~iji jezik, prevedeni se naziv smatra trgova~kom oznakom [29.N.1]. Npr. Clematis Blue Angel ('Blekitny Aniol') i Cucumis sativus Noa's Forcing ('Noas Treib') smatraju se trgova~kim oznakama jer su ti nazivi prevedeni iz izvornoga jezika [29.Ex.3].
Ako je naziv ustanovljen u jeziku koji nije latinski, naziv u imenu skupine mo`e se prevesti [29.2]. Npr. kultivari Fagus sylvatica s ljubi~astim listovima mogu se ozna~iti kao F. sylvatica Purple-leaved Group (engleski), F. sylvatica Groupe à Feuilles Pourpres (francuski), F. sylvatica Purpurblätterige Gruppe (njema~ki) i F. sylvatica Gruppo con Foglie Purpuree (talijanski) [29.Ex.4]. Brassica oleracea Brussels Sprout Group (engleski) mo`e se prevoditi kao B. oleracea Groupe du Chou de Bruxelles (francuski) i B. oleracea Rosenkohl Gruppe (njema~ki) [29.Ex.5].
Ako je naziv skupine u latinskom obliku (~l. 3.2) on se ne mo`e prevoditi [nova bilje{ka 29.N.2].
Unato~ ~l. 29.2, nazivi greks imena (~l. 3.3) ne smiju se prevoditi; me|utim, oni se mogu transliterirati po ~l. 30 ili transkribirati po ~l. 31 [nova odredba 29.3].
Preno{enje naziva u dugo pismo (transliteracija). Ako naziv kultivara ili skupine u jednom alfabetskom pismu treba iskazati u drugom alfabetskom pismu, on se transliterira slovo po slovo [30.1]. Za transliteraciju u drugo ili iz drugog alfabetskog pisma, od kojih je jedno od njih latinica, primjenjuju se standardi najnovijeg izdanja ALA-LC RT Kongresne knji`nice SAD (30.2]. Izdanje iz 1997. god. sadr`i 54 sheme za latinizaciju i transliteraciju te obuhva}a vi{e od 150 jezika u raznim nelatini~kim pismima [nova bilje{ka 30.N.1].14
Ako se }irili~ki nazivi 'Николай Рубцов' i 'Лютер Бербанк' transliteriraju u latinicu, oni se pi{u 'Nikolai Rubtsov' odnosno 'Luther Burbank'; ako se nazivi 'Purpurea Plena Elegans' i 'Star of India' transliteriraju u }irilicu, oni se iskazuju kao 'Пурпуреа Плена Злеганс' odnosno 'Стар оф Индиа' [30.Ex.1].
Prilago|avanje izgovora naziva iz jednog pisma izgovoru u drugom pismu (transkripcija). Transkripcija naziva iz Modernog standardnog kineskog ideografskog pisma (Mandarin) u latini~ko pismo provodi se prema Pinyin sustavu izlo`enom u ALA-LC RT [31.1]. Radi posebnih znakova primjeri su ovdje ispu{teni.
Transkripcija korejskih fonetskih znakova (Hangeul) u latini~ko pismo provodi se prema McCune-Reischauer sustavu izlo`enom u Proklamaciji 2000-8 Ministarstva kulture i turizma Republike Koreje [31.2]. Primjeri su ispu{teni.
Transkripcija japanskih znakova (ideografski Kanji ili fonetski Hiragana i Katakana) u latini~ko pismo provodi se po modificiranom Hepburn sustavu primijenjenom u Kenkyusha's New Japanese-English Dictionary (3. izdanje ili kasnije) za standardizaciju izlo`enom u ALA-LC RT [31.3]. Primjeri su ispu{teni.
Ako se koriste dijakriti~ki znakovi koji ozna~avaju da se samoglasnici, transkribirani iz Kanji, Hiragana ili Katakana pisma u latini~ko pismo, izgovaraju dugo, macron (overscore, znak za naglasak) ostaje u upotrebi i ne mo`e se zamijeniti drugim dijakriti~kim znakom [nova odredba 31.4]. Npr. naziv Prunus 'Chsh-hizakura' ne smije se pisati kao 'Chôshû-hizakura' [31.Ex.6].
Pravopis
(U ~l. 32 od 15 odredbi sedam je novih.) Ispravno pisanje naziva u latinskom obliku koji su izvorno objavljeni po pravilima Botani~kog kodeksa (ICBN), a koji su poslije kori{teni kao nazivi kultivara ili skupine (po ~l. 19.6 ovoga Kodeksa) odre|eno je u suglasnosti s odredbama ~l. 60 Botani~kog kodeksa [32.1].
Ispravno pisanje naziva u jeziku koji nije latinski ono je koje je navedeno njegovim ustanovljenjem (~l. 24.1) [nova odredba 32.2].
Unato~ ~l. 32.2, nehoti~ne pogre{ke u izvornom pisanju naziva kultivara ili skupine treba ispraviti [32.3]. Npr. ime Rhododendron 'Sherbrook' kasnije je ispravljeno u R. 'Sherbrooke' [32.Ex.1].
Akcenti i drugi dijakriti~ki znakovi ostaju u nazivima kultivara ili skupine, osim kao {to je odre|eno u ~l. 32.5 [32.4].
Dijareza [diaresis = dijakriti~ki znak (¨) iznad drugoga od dvaju samoglasnika u nizu ozna~ava da se oni izgovaraju odvojeno, G] mo`e se transkribirati bez dodavanja posebnih znakova [nova odredba 32.5]. Npr. nazivi kultivara 'Chloë' i 'Zoë' mogu se pisati 'Chloe' i 'Zoe' [32.Ex.4].
Akcenti i drugi dijakriti~ki znakovi, bez obzira na dijarezu, mogu se dodati u nazivima ako se smatra da bolje odgovaraju jezi~nim obi~ajima [nova odredba 32.6]. Npr. imena Aster amellus 'Veilchenkoenigin' i Phlox paniculata 'Kirchenfuerst', koja su izvorno napisana bez dijakriti~kih znakova, mogu se pisati Aster amellus 'Veilchenkönigin' i Phlox paniculata 'Kirchenfürst' [32.Ex.5].
Ligature -æ- i -œ- koje s ~itaju zajedno mogu se transkribirati kao odvojena slova -ae- i -oe- [nova odredba 32.7].
Njema~ko slovo »ß« u nazivu mo`e se transkribirati kao »ss«; ampersand »&« kao »and« ili njegovim ekvivalentima u drugim jezicima; znak # ako ozna~ava brojku u nazivu mo`e se pisati skra}eno »No« ili ekvivalentnom kraticom u drugim jezicima ili pisati u skladu s jezikom publikacije u kojoj je naziv ustanovljen [nova odredba 32.8].
Nazivi kultivara i skupina ili dijelovi tih naziva ne smiju se kratiti (osim odredbe u ~l. 14.2 – 14.3). Iznimka je dopu{tena za nazive koji uklju~uju rije~i i oblike adresa normalno skra}enih u suglasnosti s jezi~nim obi~ajima. Upotreba takvih kratica neobvezna je, ali ako se `eli, skra}ene se rije~i moraju pisati u punoj suglasnosti s jezikom publikacije u kojoj je ustanovljenje objavljeno. Te se varijante smatraju ekvivalentnim nazivima [32.9]. Primjeri: Astrantia major 'Sunningdale Variegated' ne smije se kratiti u A. major 'Sunningdale Var.' [32.Ex.7]. Nerium 'Professeur Durand' i Cedrus 'Mount Saint Catherine' mogu se pisati kao Nerium 'Prof. Durand' odnosno Cedrus 'Mt St Catherine'; ako se nazivi u Clematis 'Ed. André' i Nymphaea 'Dr Florence' pi{u u cijelosti, tada se moraju pisati Clematis 'Edouard André' odnosno Nymphaea 'Docteur Florence', jer je jezik publikacije u kojoj su oba imena ustanovljena francuski [32.Ex.8].
Unato~ ~l. 32.9, nazivi kultivara ili skupine izvorno objavljeni s inicijalima osobnih imena ne smiju se umjesto inicijala pisati punim imenima [32.10]. Npr. Crocus chrysanthus 'E. A. Bowles' ne mo`e se promijeniti u C. chrysanthus 'Edward Augustus Bowles'; naziv 'M. Charles Coëz' ne mo`e se pro{iriti u 'Monsieur Charles Coëz', iako »M« zna~i Monsieur, ali u slu~aju Dianthus kultivara mo`e se koristiti odgovaraju}i naziv 'Monsieur Charles Coëz; Picea pungens 'J. James' ne mo`e se izmijeniti u P. pungens 'Jesse James', iako je naziv posve}en uspomeni znamenitoj osobi ameri~ke povijesti [32.Ex.9].
U svrhu dosljednosti, ako je naziv kultivara ili skupine kratica, iza kratice dodaje se prazno mjesto, iako je kratica akronim ili je nova rije~ izvedena spajanjem drugih rije~i ili sa`imanjem rije~i kad se ne dodaje razmak [nova odredba 32.11]. Npr. engleska rije~ »Professor« kao kratica pi{e se Prof., me|utim rije~i »Doctor«, »Mister« i »Saint«, ako se krate, pi{u se Dr, Mr, odnosno St [32.Ex.20]. 'M.C.C.' inicijali su za Marylebone Cricket Club, a ne rimske brojke; inicijali 'U.S.S. Enterprise' predstavljaju »United Star Ship« [32.Ex.11]. Naziv 'Pride of NASA' ne treba pisati 'Pride of N.A.S.A.' jer NASA je akronim za National Aeronautical and Space Agency [32.Ex.12].
Nazivi kultivara ili skupina povezani sa spojnicama, u rije~ima koje nisu latinske, ne mogu se promijeniti u jednu rije~ ili u odvojene rije~i, osim ako se ispravljaju gramati~ke pogre{ke izvornog pisanja [32.12.]. Npr. Narcissus 'Commander-in-Chief' ne mo`e se promijeniti u N. 'Commander in Chief ' [32.Ex.13].
Osim ako jezi~ni obi~aji zahtijevaju druk~ije, drugi i sljede}i dijelovi rije~i povezani crticama po~inju malim po~etnim slovom [32.13]. Primjeri: Achimenes 'Show-off', Crocus chrysanthus 'Eye-catcher', Galanthus 'Celia Blakeway-Phillips', Pelargonium 'Chi-Chi' (znameniti panda), Fuchsia 'Shangri-La', Hedera helix 'Baden-Baden', Nymphaea 'Gloire de Temple-sur-Lot' i Rhododendron 'Tri-Lights' (pripadnik R. Northern Lights Group) [32.Ex.14]. Prunus 'Beni-chidori' (naziv zna~i »crimson plover«, grimizna `vi`davka, ptica), Prunus 'Hikaru Genji' (naziv u spomen znamenitom knji`evniku 10-tog stolje}a), Camellia 'Murasaki Shikibu' (naziv se odnosi na ime autora »The Tale of Genji«) [32.Ex.15].
U svrhu dosljednosti, premda jezi~ni obi~aji zahtijevaju druk~ije, ako naziv kultivara ili skupine sadr`i posvojnu imenicu u jednini, iza imenice pi{e se apostrof zajedno sa slovom »s«. Ako naziv kultivara ili skupine sadr`i posvojnu imenicu u mno`ini, apostrof se pi{e iza imenice u mno`ini [nova odredba 32.14]. Npr. ime 'Anne's Gold' (osobno ime Anne); 'James's Silver' (prema imenu osobe James); 'Nelsons' Garden' (prema imenu vrta gospodina i gospo|e Nelson); 'Richards' Blue' (prema gospodinu i gospo|i Richards) [32.Ex.16].
O~ito pogre{na upotreba apostrofa ili crtice u nazivu kultivara ili skupine mo`e se ispraviti samo nakon ispitivanja izvo|enja odnosnih rije~i [32.15]. Npr. Hosta 'Shelley's' ispravlja se u H. 'Shelleys' [32.Ex.17]. Rhododendron 'Terra-Cotta' ispravlja se u R. 'Terracotta', jer je kultivar nazvan po boji cvjetova, a ne po vlastitom imenu Terra Cotta [32.Ex18].
Preporuka. Slobodu u ispravljanju naziva kultivara ili skupine treba koristiti oprezno, posebno ako se mijenja zna~enje prvog sloga, a pogotovo prvog slova u nazivu [32.A].
Imena rodovnih kri`anaca
Novost u ovom izdanju Kodeksa uvr{tenje je Odjeljka o imenovanju rodovnih kri`anaca. Budu}i da je mnogo rodovnih kri`anaca stvoreno ljudskom djelatno}u, Povjerenstvo za imenovanje uzgajanog bilja smatra da je vrijedno u ovo izdanje uklju~iti dio koji je izveden i prilago|en prema najnovijem izdanju Botani~kog Kodeksa (ICBN, 2000), tj. njegova Dodatka I. (App. I.). Botani~ki kodeks ostaje i dalje temeljni izvor podataka za imenovanje kri`anaca.
Odjeljak III. ima 14 ~lanaka i 10 stavaka primjera. Odredbe svih ~lanaka pozivaju se na odnosne ~lanke u spomenutom dodatku Botani~kog kodeksa.
Budu}i da je prikaz Dodatka o kri`ancima u Botani~kom kodeksu ve} objavljen, upu}uje se na prikaz Botani~kog kodeksa (Britvec, M. & B. Britvec, 2003).
Registracija imena
U smislu ovoga Kodeksa registracija je prihva}anje imena kultivara ili skupine po upravi odgovornoj za registraciju takvih imena [Div.IV.1].
Me|unarodna uprava za registraciju kultivara (International Cultivar Registration Authority, ICRA) organizacija ustanovljena po Povjerenstvu za imenovanje i registraciju kultivara (Commission for Nomenclature and Cultivar Registration) [G] kao tijela Me|unarodnog dru{tva za vrtlarsku znanost (International Society for Horticultural Science, ISHS) [G], zadu`ena je za registraciju imena kultivara i skupina kao {to je predvi|eno ovim Kodeksom te da osigura njihovo ustanovljenje ako je to potrebno (popis me|unarodnih uprava za registraciju kultivara vidi App. I.) [Div.IV.2].
Ovla{tena uprava za registraciju bilja (Statutory plant registration authority, SPRA) organizacija je ustanovljena nacionalnim zakonskim propisom ili me|unarodnim ugovorom (G), koja, kao najve}i dio svojih poslova, objavljuje razne nazive i druga imena biljaka (popis takvih ovla{tenih uprava vidi App. II.) [Div.IV.3].
Prihva}anje imena po nekoj me|unarodnoj upravi za registraciju kutivara ne uklju~uje prosudbu o osebujnosti kultivara niti njegovih poljoprivrednih, vrtlarskih ili {umarskih vrijednosti. Isto tako, prihva}enje imena skupine ne uklju~uje sud o korisnosti neke skupine [Div.IV.4].
Me|unarodna uprava za registraciju kultivara mo`e tako|er voditi podatke o trgova~kim oznakama ako su one kori{tene kao trgova~ko sredstvo za kultivare ili skupine. Takve oznake, ako ih zapisuju, nikada nemaju nomenklaturni status i ne smiju se pojaviti u publikaciji Me|unarodne uprave za registraciju kultivara, tako da se ne zbrkaju s imenima i nazivima [Div.IV.5].
Arhivar (registrar) osoba je imenovana od Me|unarodne uprave za registraciju kultivara da obavlja poslove registracije [nova odredba Div.IV.6].
Registrant osoba je ili organizacija koja predla`e ime za registraciju Me|unarodnoj upravi za registraciju kultivara [nova odredba Div.IV.7].
Nomenklaturni standardi
Nomenklaturni standard herbarski je primjerak ili njegov ekvivalent kojemu je trajno pripisano ime kultivara ili skupine [Div.V.1].
Imena taksonomskih jedinica ustanovljena po Botani~kom kodeksu postaju stalna primjenom nomenklaturnog tipa, njegov je opis dio uvjeta za valjanu publikaciju (ustanovljenje) od 1958. god. (ICBN, ~l. 37) [Div.V.N.1].
Nomenklaturni standard mo`e biti izvorno imenovan kao predlo`eni primjerak (voucher specimen) prema odredbama Botani~kog kodeksa [Div.V.2]. [Voucher specimen = predlo`eni primjerak koji predstavlja biljku ili taksonomsku jedinicu, G] Npr. kad je P. C. de Jong, 1986. god., prvi opisao Betula utilis 'Doorenbos', on je herbarski primjerak, spremljen u sveu~ili{nom herbariju u Utrechtu, ozna~io kao predlo`eni primjerak i on se mo`e smatrati nomenklaturnim standardom [Div.V.Ex.1].
Slika, za razliku od onih digitalnih, mo`e se smatrati nomenklaturnim standardom ako su bitne zna~ajke bolje prepoznatljive od odgovaraju}ih ilustracija [Div. V.3]. Npr. naro~ite boje cvjetova kultivara Dianthus, Narcissus i ka}una mogu se bolje uo~iti u obojanim ili fotografskim slikama nego u suhim herbarskiom primjercima [Div.V.Ex.3].
Nomenklaturni standard za klonski kultivar, kojeg je ime ustanovljeno po odredbama ovla{tene uprave za registraciju bilja poslije 1. sije~nja 2004. god., mora se pripremiti od istoga primjerka biljke kojeg je koristila ta uprava u ispitivanjima da podr`i priznavanje tog kultivara [nova odredba Div.V.5].
Nomenklaturni standard za kultivar uzgojen iz sjemena, kojeg je naziv ustanovljen po odredbama ovla{tene uprave za registraciju bilja poslije 1. sije~nja 2004. god., mora se pripremiti od biljaka uzgojenih iz sjemena i njegovanih u sjemenskom laboratoriju imenovanom za odr`avanje takve germplazme [Div.V.6].
Imenovanje nomenklaturnog standarda i navo|enje ustanove koja vodi takve standarde ostvaruje se objavom (prema ~l. 22. Kodeksa uzgajanog bilja) [Div.V.7].
U slu~aju da je vi{e od jednog nomenklaturnog standarda ozna~eno za isti kultivar ili skupinu, prednost ima najranija oznaka [nova odredba Div.V.8].
Nomenklaturni standard koji je suhi primjerak priznaje se pohranom u posebno ozna~enom fasciklu [Div.V.9].
Gdje je to prakti~no, nomenklaturni standardi trebaju se ~uvati kao dio mape u kojoj se svi primjerci, ilustracije, opisi boja i druge obavijesti, kao i kopija izvorne objave imena, mogu prikupiti u svrhu obavje{tavanja. Gdje je prikladno, standardne mape trebaju tako|er sadr`avati pojedinosti o roditeljima i porijeklu kultivara ili skupine te podatke o datumu i mjestu ustanovljenja imena [Div.V.10].
Duplikati nomenklaturnih standarda trebaju kolati me|u drugim ustanovama sa zbirkama takvih standarda, osobito u drugim zemljama [Div.V.11.].
To~na lokacija svakog `ivog bilja od kojeg je pripremljen nomenklaturni standard i datum njegova sabiranja mora se navesti za svaki standard [Div.V.12].
Ako oplemenjiva~ ili uzgajatelj kultivara ili skupine, njegov imenovatelj, uvoditelj ili autor vi{e nije dostupan ili sklon ispitivanju biljke za pripremu nomenklaturnog standarda, za provjeru svakog standarda treba zatra`iti mi{ljenje drugih stru~njaka [Div.V.13].
Herbarijski primjerci zahtijevaju stru~nu pripremu i uzgajatelji novih kultivara ili skupina naro~ito se savjetuju da poklone biljni materijal priznatom herbariju, koji je voljan primiti takav materijal, tako da se mogu pripremiti odgovaraju}i nomenklaturni standardi [Div.V.14].
Me|unarodne uprave za registraciju kultivara
U izdanju Kodeksa iz 1995. god., Dodatak II. Adresar me|unarodnih uprava za registraciju sadr`avao je, osim {est op}ih i regionalnih adresa, jo{ i adrese uprava za registraciju prema abecednom popisu 351 taksonomske jedinice, uglavnom rodova bilja [15 stranica).
U novom izdanju Kodeksa to je ure|eno potpuno druk~ije. Sada je to Dodatak I. [App.I.] i zove se Adresar me|unarodnih uprava za registraciju kultivara (Directory of International Cultivar Registration Authorities, ICRAs). Popis adresa na~injen je prema podacima internetskih stranica Me|unarodnog dru{tva za vrtlarsku znanost (International Society for Horticultural Science, ISHS). On sadr`i 71 adresu s naznakom za koji je kultivar ili skupinu pojedina uprava odgovorna (16 str.). Na stranici http://www.ishs.org/icra/index.htm mogu se na}i i druge obavijesti, me|u njima i za 3.180 rodova bilja (osim za ka}une, koji su podvrgnuti velikoj taksonomskoj reviziji).
Ovla{tene uprave za registraciju
Ovaj dodatak nije pretrpio tolike izmjene kao prethodni, ali je osuvremenjen. Dok je popis iz 1995. god. sadr`avao 38 adresa, sada{nji Dodatak II. Adresar ovla{tenih uprava za registraciju bilja (Directory of Staturory Plant Registration Authorities, SPRA) [App.II] sadr`i 54 adrese, svaka s podacima po{te, telefona, teleksa, te {to prije nije bilo, s podacima o elektronskoj po{ti i internetskoj stranici. Za najnovije pojedinosti korisnici se upu}uju na internetske stranice Me|unarodne unije za za{titu novih odlika bilja (International Union for the Protection of New Varieties of Plants – Union Internationale pour la Protection des Obtentions Végétales, UPOV) pod http://www.upov.int
Sa zadovoljstvom napominjemo da se me|u brojnim adresama u Kodeksu sada prvi put nalazi i jedna adresa iz Hrvatske. To je Zavod za sjemenarstvo i rasadni~arstvo u Osijeku s neophodnim podacima za povezivanje.
Posebno ozna~ene kategorije
Dodatak III. Posebno ozna~ene kategorije (Special Denominated Classes) znatno se razlikuje od takvoga popisa u Dodatku IV. Kodeksa iz 1995. god.: novi je popis znatno kra}i i sadr`ajno druk~iji. Posebno ozna~ene kategorije odre|ene su po Povjerenstvu za nomenklaturu i registraciju kultivara (Commission for Nomenclature and Cultivar Registration) Me|unarodnog dru{tva vrtlarskih znanosti (International Society for Horticultural Science, ISHS) (vidi ~l. 5.2). Popis se povremeno mijenja te se za najnovije stanje upu}uje na internetske stranice pod http://www.ishs.org/icra/index.htm [App.III.].
Zbirke nomenklaturnih standarda
Na kraju nalazi se Dodatak V. Popis mjesta gdje se ~uvaju nomenklaturni standardi (Places Maintaining Nomenclatural Standards). Prija{nji popis iz 1995. god. s 36 adresa revidiran je i sada sadr`i samo 15 adresa gdje se stvarno odr`avaju herbariji s nomenklaturnim standardima. Kao i u drugim adresarima i ovdje su adrese osuvremenjene s podacima o telefaksu, elektronskoj po{ti i internetskoj stranici. Za dodatne obavijesti upu}uje se na internetsku stranicu pod http://www.rhs.org.uk/research/herbarium.asp [App.IV].
Received April 6, 2005
Literatura
* * *, 1898: Crtice i vo}arstva. – U (O`ani}, St., ur.): Vinogradarski i vo}arski viestnik. Zagreb. 7–8: 132–135.
* * *, 1974: Koch, Karl. – Chambers Biographical Dictionary. Edinburg. p. 744.
* * *, 1995: Alefeld, Friedrich Christoph Wilhelm. – Deutsche Biographische Enzyklopädie (DBE). Band. 1. München-New York-Providence-London-Paris. S. 85.
* * *, 1995: Bailey, Liberty Hyde. – Merriam-Webster's Biographical Dictionary. Springfield, Massachusetts. p. 69.
* * *, 1995: Candolle, Alphonse-Louis-Pierre-Pyrame de. – Merriam-Webster's Biographical Dictionary. Springfield, Massachusetts. p. 175.
* * *, 1995: Risso, Giovani Antonio. – Merriam-Webster's Biographical Dictionary. Springfield, Massachusetts. p. 884.
Bailey, L. H., 1923: IV. Various cultigens, and transfers in nomenclature. – Gentes herbarum, Occasional papers on the kinds of plants. Ithaca, N. Y. Vol. I. Fasc. III. 112–136.
Brickell, C. D. et al., 2004: International Code of Nomenclature for Cultivated Plants (ICNCP, or Cultivated Plant Code). Seventh Edition. – International Society for Horticultural Science (ISHS). Acta Horticulture. Leuven, Belgium. Vol. 647. Febr. 2004. p. XXI+123.
Britvec, B., 2003: Nametnici ili »{teto~inje«, prilog raspravi o stru~noj terminologiji. – Agronomski glasnik. 6, 351–377.
Britvec, M. & B. Britvec, 2003: Me|unarodni kodeks botani~ke nomenklature (Saint Louis Code), 2000, elektroni~ka izvedba. – Natura Croatica. 12. No. 3, 157–193.
Lorkovi], Z., 1959: Zna~enje Karla Linnéa za biologiju. Uz dvjestapedesetgodi{njicu ro|enja. – Biolo{ki glasnik. 12. 81–86.
Mathew, B., B. Elliott, C. Humphries & R. Desmond, 2002: In Memoriam William Thomas Stearn 1911–2001. – The Linnean, London. Vol. 18. Num. 4, 32–45.
Müllerott, M., 1971: Alefeld, Friedrich Christoph Wilhelm. – Neue Deutsche Biographie. Erster Band. Berlin. S. 190.
Parker, E. R., E. T. Bartholomew, D. E. Bliss & L. D. Batchelor, 1946: In Memoriam Herbert John Webber, 1865–1946. – University of California. 2 pp.
Stearn, W. T., 1949: The use of the term »clone«. – Journal of the Royal Horticultural Society. 74, 41–47.
Stearn, W. T., 1986: Historical survey of the naming of cultivated plants. – Acta Horticulturae. Taxonomy of Cultivated Plants. 182, 18–28.
Trehane, P., 1995: International Code of Nomeclature for Cultivated Plants, 1995 (ICNCP or Cultivated Plant Code) [Sixth Edition]. – Wimborne, UK. Regnum vegetabile. Vol. 133. XVI+ 175.
Webber, H. J., 1903: New horticultural and agricultural terms. – Science. New York. New ser. 18, 501–503 [quoted from Stearn, 1949].