Govor, Vol. 14 No. 1-2, 1997.
Preliminary communication
DIJALEKTOLOGIJA I AKUSTIČKA FONETIKA
Bᴧaдимир Жобов
; Софииски университет, Софиа, Бъᴧгариа
Abstract
posebno kada se radi o samoglasnicima, značenje akustičkih podataka veće od značenja podataka dobivenih na drugi način. Dva su razloga toj tvrdnji. Metode artikulacijske instrumentalne fonetike, uključujući i rengenske analize, izvode se samopromatranjem istraživača, Što jedva da je prihvatljivo u dijalektologiji. S druge strane, akustički su podaci značajni, jer se samoglasnici sastoje od formanata više nego od artukulacijskih pokreta, što nam je potvrdila fonetska teorija. Ovu tvrdnju potkrepljuju dvije glasovne promjene u bugarskim dijalektima. Kao prvo u dijalektu Erkech postoje dvije varijante samoglasnika /a/, koje su artikulacijski različite ali akustički vrlo slične i funkcionalno ekvivalentne — to su srednji otvoreni zaokruženi samoglasnik i stražnji otvoreni nezaokruženi samoglasnik. Slične varijante centraliziranog poluzatvorenog nezaokruženog samoglasnika postoje u dijalektima Hvoyne, Banata i u nekoliko sela u Rodopima. Ove se glasovne promjene tumače kao dio lančanih pomaka u dijalektalnim sustavima.
Keywords
dijalektologija; akustička fonetika; bugarski jezik
Hrčak ID:
175033
URI
Publication date:
1.3.1997.
Visits: 818 *