Pregledni rad
COVID-19 pandemija – neurološki aspekti bolesti
Hrvoje Budinčević
Dorotea Vidaković
Hrvoje Jurlina
Vida Demarin
Sažetak
Bolest uzrokovana virusom teškog akutnog respiratornog sindroma 2 dovela je do pandemije. Ova globalna javno-zdravstvena prijetnja slična je prethodnim epidemijama sindroma teškog respiratornog sindroma (SARS) I bliskoistočnog respiratornog sindroma (MERS). Cilj ovog rada je pružiti pregled vodećih kliničkih i neuroloških manifestacija ove nove zarazne bolesti, nazvane Coronavirusna bolest 2019 (COVID-19). Glavne kliničke manifestacije ove bolesti povezane su s dišnim sustavom, ali mogući su neurološki simptomi i bolesti zbog neuroinvazivnog potencijala virusa. Većina slučajeva COVID-19 ima blage kliničke simptome i oporavlja se bez komplikacija, ali 5% slučajeva zahtijeva intenzivno liječenje. Najčešći neurološki simptomi su glavobolja, vrtoglavica, hiposmija i hipogeuzija. Neurološke bolesti povezane s COVID-19 su moždani udar, encefalopatija, meningoencefalitis i akutni poliradikuloneuritis (Guillain Barre-ov sindrom). Preventivne mjere najučinkovitije su za suzbijanje COVID-19. Te mjere uključuju metode izolacije i tjelesnog distanciranja, metode sprječavanja širenja bolesti kapljičnim putem (pokrivanje lica pri kašljanju i kihanju) te učestalo pranje ruku sapunom i vodom ili korištenje sredstva za dezinfekciju ruku, kao i izbjegavanje javnih skupova. Nažalost, ova bolest nema specifičnih antivirusnih lijekova ili cjepivo. Novi virus ulazi u stanicu putem receptora za angiotenzin konvertirajući enzim 2, radi čega je u znanstvenoj zajednici postavljeno pitanja uporabe inhibitora renin-angiotenzin-aldosteronskog sustava. Prema najnovijim podacima većina profesionalnih društava preporučila je nastavak uporabe inhibitora renin-angiotenzin-aldosteronskog sustava.
Ključne riječi
koronavirusi; COVID-19; neurologija; živčani sustav;
Hrčak ID:
243958
URI
Datum izdavanja:
15.6.2020.
Posjeta: 2.391 *