Poljoprivreda, Vol. 30 No. 1, 2024.
Prethodno priopćenje
https://doi.org/10.18047/poljo.30.1.4
Sorta, kemijska zaštita i djelovanje biostimulata na ozimu pšenicu
Dario Iljkić
orcid.org/0000-0003-4039-7447
; Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Fakultet agrobiotehničkih znanosti Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Matej Vuković
; Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Fakultet agrobiotehničkih znanosti Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Krešimir Dvojković
; Poljoprivredni institut Osijek, Južno predgrađe 17, 31000 Osijek, Republika Hrvatska
Daniela Horvat
; Poljoprivredni institut Osijek, Južno predgrađe 17, 31000 Osijek, Republika Hrvatska
Ewa Szpunar-Krok
; Sveučilište u Rzeszowu, Fakultet prirodnih znanosti, Zelwerowicza 4 St., 35601 Rzeszow, Republika Poljska
Marta Jańczak-Pieniążek
; Sveučilište u Rzeszowu, Fakultet prirodnih znanosti, Zelwerowicza 4 St., 35601 Rzeszow, Republika Poljska
Mirta Rastija
; Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Fakultet agrobiotehničkih znanosti Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Sažetak
Proizvodnja pšenice suočava se s nekoliko izazova, uključujući klimatske promjene, skupe ulazne troškove proizvodnje, rastuću potražnju na tržištu i zagađenje okoliša, što zahtijeva alternativna rješenja. Ovo istraživanje imalo je za cilj analizirati utjecaj primjene antifugalne kemijske zaštite i biostimulatora na ozimu pšenicu. Poljski pokus postavljen je tijekom vegetacijske sezone 2022./2023. prema RCBD-u u četiri ponavljanja na površini Poljoprivrednoga instituta Osijek. Ukupno su primijenjena tri tretmana (kontrola, antifugalna kemijska zaštita i antifugalna kemijska zaštita + biostimulator) i šest sorata pšenice podrijetlom iz Hrvatske (Žitarka, Golubica i Felix) i Poljske (Venecja, Plejada i Opoka), a ukupno je analizirano 16 svojstava. Također, praćeni su podatci o temperaturama i oborinama tijekom vegetacijske sezone. Prema analizi varijance, sorte su bile značajne za 14 svojstava, tretman za 6 svojstava, a interakcija za svih 16 svojstava. Općenito, prosječan prinos pšenice bio je nizak (4,60 t ha-1), ali je kvaliteta, u kontekstu sadržaja bjelančevina, bila prilično visoka (14,8%). Biostimulator je pozitivno djelovao na prinos, broj zrna po klasu, hektolitarsku masu i omjer vlažnoga glutena/ bjelančevina. Sorte podrijetlom iz Poljske pokazale su nešto veće vrijednosti agromorfoloških svojstava, dok su sorte iz Hrvatske pokazale nešto veće vrijednosti kvalitete zrna.
Ključne riječi
sorta pšenice; antifugalna kemijska zaštita; biostimulator; svojstva; kvaliteta
Hrčak ID:
318021
URI
Datum izdavanja:
20.6.2024.
Posjeta: 111 *