Meeting abstract
PUŠENJE MEĐU MLADIMA U REPUBLICI HRVATSKOJ
Deni Rkman
; University of Zagreb, School of Medicine, Šalata 3, 10 000 Zagreb, Croatia
Mirjana Kujundžić Tiljak
; University of Zagreb, School of Medicine, Andrija Štampar School of Public Health, Rockefeller Street 4, 10 000 Zagreb, Croatia
Iskra Alexandra Nola
; University of Zagreb, School of Medicine, Andrija Štampar School of Public Health, Rockefeller Street 4, 10 000 Zagreb, Croatia
Marjeta Majer
; University of Zagreb, School of Medicine, Andrija Štampar School of Public Health, Rockefeller Street 4, 10 000 Zagreb, Croatia
Abstract
Uvod: Pušenje među mladima predstavlja ozbiljan javnozdravstveni problem zbog učestalosti i štetnog utjecaja sastava duhanskog dima na zdravlje. Dugoročno pušenje kao rizičan čimbenik povezano je s razvojem brojnih bolesti. U razdoblju odrastanja mladi su skloni eksperimentiranju te često izloženi vršnjačkom pritisku.
Cilj: Cilj ovog rada bio je analizom literature prikazati učestalost pušenja među mladima u Republici Hrvatskoj.
Metode: Pregledom literature analizirana je učestalost pušenja u Republici Hrvatskoj u usporedbi s ostalim zemljama. Analizirani su podatci Europskog istraživanja o pušenju, pijenju alkohola i uzimanju droga među učenicima (ESPAD) i Istraživanja o zdravstvenom ponašanju učenika (HBSC - WHO).
Rezultati: Prema ESPAD istraživanju u 2015. godini u Hrvatskoj je 62% petnaestogodišnjaka (61% mladića i 63% djevojaka) pušilo jednom ili više puta u životu. I u Europi i u Hrvatskoj, bilježi se trend pada učestalosti pušenja među učenicima od 1995. do 2015. godine. U europskim zemljama 1995. pušilo je 67% učenika, a 2015. godine 47%, dok je u Hrvatskoj 1995. pušilo 69% učenika, a 2015. 62%, čime smo i dalje iznad europskog prosjeka. Da su popušili prvu cigaretu do 13. godine izjavilo je 32% učenika, dok je s 14 i više godina taj udio bio 31%. Od 14. godine svakodnevno je pušilo 23% učenika. Prema HBSC – WHO istraživanju 2014. godine, 14% mladića i 5% djevojaka izjavilo je da su počeli pušiti s 11 godina i manje. S 12 i 13 godina je počelo pušiti 19% dječaka i 21% djevojčica, a s 14 i više 20%, odnosno 25%. Istraživanje među studentima prve godine Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, akademske godine 2015./2016., pokazalo je da svakodnevno puši 11% mladića i djevojaka, a povremeno njih 17%, odnosno 11%. Dob pušenja prve cigarete za najveći postotak djevojaka je bilo 17 godina (18%), a za mladiće 16 godina (17%).
Zaključak: Rezultati navedenih istraživanja ukazuju da pušenje među mladima predstavlja veliki izazov hrvatskom zdravstvenom sustavu. Prevencija bi trebala biti usmjerena na kvalitetnu edukaciju školske populacije, povećanje cijene cigareta i promjene stava društva o društvenoj prihvatljivosti pušenja.
Keywords
mladi; pušenje; rizično ponašanje; prevencija
Hrčak ID:
218618
URI
Publication date:
31.12.2018.
Visits: 2.745 *