Agriculture, Vol. 30 No. 1, 2024.
Original scientific paper
https://doi.org/10.18047/poljo.30.1.3
Priježetveno proklijavanje kod različitih kultivara pšenice
Vedran Orkić
; Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Agrobiotechnical Sciences Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Sanja Grubišić–Šestanj
; Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Agrobiotechnical Sciences Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Boris Ravnjak
; Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Agrobiotechnical Sciences Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Andrijana Rebekić
; Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Agrobiotechnical Sciences Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Sonja Petrović
; Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Agrobiotechnical Sciences Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Sonja Vila
; Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Agrobiotechnical Sciences Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Darko Kiš
; Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Agrobiotechnical Sciences Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Vlado Guberac
; Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Agrobiotechnical Sciences Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Jurica Jović
; Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Agrobiotechnical Sciences Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Sunčica Kujundžić
; Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Agrobiotechnical Sciences Osijek, Vladimira Preloga 1, 31000 Osijek
Abstract
Pšenica je jedna od osnovnih poljoprivrednih kultura za prehranu čovjeka te se koristi u mlinarstvu, prehrambenoj i farmaceutskoj industriji. U poljoprivrednoj proizvodnji postoje razni čimbenici koji utječu na visinu prinosa, a samim time i financijsku dobit, pa je stoga jedan od najvećih čimbenika koji stvaraju velike probleme priježetveno proklijavanje (PHS – preharvest sprouting). Štete koje nastaju uslijed PHS-a u svijetu iznose oko 1 bilijun dolara. Ciljevi istraživanja bili su sljedeći: ispitati proklijavanje na klasu nakon žetve te procijeniti varijabilnost svojstva proklijavanja na klasu uz pomoć molekularnoga markera (Vp1B3). Utvrđene su statistički značajne razlike između ispitivanih kultivara pšenice za svojstvo proklijavanja na klasu. Kod većine kultivara s nižom ocjenom proklijavanja na klasu utvrđena je prisutnost alela od 569 bp (tolerantnost na PHS), a kod većine kultivara s visokom ocjenom proklijavanja na klasu utvrđena je prisutnost alela od 652 bp (osjetljivost na PHS) na Vp1B3 lokusu.
Keywords
pšenica; priježetveno proklijavanje (PHS); molekularni marker
Hrčak ID:
318018
URI
Publication date:
20.6.2024.
Visits: 102 *