Izvorni znanstveni članak
Nacionalna identifikacija i preferirana nacionalna identifikacija kod mladih – pitanje jugoslavenstva
Sergej Flere
; Pravni fakultet, Novi Sad, Jugoslavija
Sažetak
Etnički identitet u Jugoslaviji obično se shvaća kao pripadnost jednoj od raznih etničkih grupa koje žive u zemlji. Odnedavno se primjećuje blag porast jugoslavenskog etničkog identiteta – za razliku od jugoslavenskog identiteta kao pripadnosti saveznoj državi (u popisu 1981. 5,4% ukupnog stanovništva označilo je svoju etničku pripadnost kao jugoslavensku).
Autor iznosi rezultate istraživanja na bazi podataka o omladini iz 1985. godine, koji govore da je jugoslavenski etnički identitet bio prisutniji kod mladih nego u ukupnom stanovništvu u popisu 1981. Prema tim rezultatima 16% ispitanika izjasnilo se kao etnički Jugoslaveni a 36% izjavilo je da osobno preferiraju takvu identifikaciju. Geografska distribucija i etničko porijeklo utjecali su na prihvaćanje jugoslavenstva više nego socijalno-statusne dimenzije, iako je jugoslavenska identifikacija bila prisutnija kod obrazovanijih ispitanika.
Autor razmatra strukturalne, historijske i hermeneutičke izvore ove promjene s obzirom na razne postojeće etničke entitete u Jugoslaviji i mogućnost trajnog učinka oživljenog omladinskoga jugoslavenstva. Njegovi zaključci nisu konačni, iako se smatra manje vjerojatnim da će u cijelosti doći do pojave konstituiranja jugoslavenskog etničkog identiteta.
Ključne riječi
etnički identitet; nacionalna identifikacija; mladi; Jugoslavija
Hrčak ID:
128409
URI
Datum izdavanja:
30.12.1988.
Posjeta: 2.290 *