Govor, Vol. 16 No. 2, 1999.
Original scientific paper
SOCIOFONETSKI PRISTUP STANDARDNOM NAGLAŠAVANJU
Ivo Škarić
; Filozofski fakultet, Zagreb, Hrvatska
Abstract
Prigodan uzorak od 55 studenata druge i treće godine studija fonetike u Zagrebu, koji su porijeklom iz raznih dijelova Hrvatske, procjenjivao je osamdesetak naglasnih oblika riječi. Na skali od sedam stupnjeva u razmaku od tjedan dana ispitanici su procjenjivali troje: I. visinu školske spreme govornika koju asocira dani naglasni oblik, II. učestalost danog lika u ispitanikovoj uporabi i III. stupanj poželjnosti danoga naglasnog oblika za opće prihvaćeni standard. Korelacije su između tih pitanja očekivano visoke. Između školovanosti i poželjnosti naglasnog oblika r = 0.53, a između procijenjene učestalosti i poželjnosti naglasnog oblika još i veća. r = 0.69. Provjeravane su brojne naglasne dvojbe, koje su ili već od prije bile otvorene ili su se ovdje prvi put postavile. Tako je ispitan stav prema preskakivanju silaznih naglasaka na proklitiku, pa je utvrđena na ponuđenim primjerima prednost nepreskakivanju. Utvrđena je također na ponuđenim primjerima prednost zadržavanja silaznih naglasaka na drugom dijelu složenica od tuđih riječi (vijadukt, televizor), ali ta prednost nije statistički znakovita na nekim drugim riječima (npr. telefon). Na nekim posuđenicama utvrđena je sigurna prednost silaznih naglasaka na nepočetnim slogovima (npr. bife, biro, ambasador). IJ genitivu imenica u množini s nepostojanim a prednost ima dugosilazni naglasak na predpredzadnjem slogu (Slavonaca). Prema zanaglasnoj je kvantiteti iskazan indiferentan stav, ali je utvrđena prednost kratkoga -ij. koji je od latinskog -ium. Ispitanici dopuštaju da se dugi slogovni r izgovara kratko (npr. trgj. Prednost daju pojednostavnjenju naglasne paradigme (npr. u kotaru). Prednost također daju prozodijskim likovima govornik, poslanik nad govornik, poslanik. Bolji su im silazni naglasci u dvosložnim in/initivima i preneseni naglasci pri prefiksadji (bolje je vući, pronaći nego vući, pronaći,). U svim tim i još nekim naglasnim dvojbama ispitanici daju prednost naglasnim oblicima za koje se i inače prosuđuje da su suvremeniji, kulturološki viši i karakterističniji za hrvatski jezik.
Keywords
hrvatski jezik; na glasna standardizacija
Hrčak ID:
174290
URI
Publication date:
1.9.1999.
Visits: 984 *