Preliminary communication
Problem nacije u jugoslavenskim udžbenicima povijesti
Jurica Botić
; Faculty of Philosophy, University of Ljubljana
Abstract
Pojam nacije i njegov položaj u hrvatskim udžbenicima povijesti u vrijeme monarhističke i socijalističke Jugoslavije predstavljaju središnji problem koji obrađuje ovaj članak. Komparativnom kvalitativnom analizom sadržaja udžbenika povijesti u razdoblju od 1922. do 1990. članak pokušava odgovoriti na tri temeljna pitanja – odabir terminoloških rješenja pri objašnjenju fenomena nacije, promjenu u broju nacionalnih kategorija u razdoblju obiju jugoslavenskih država te (ne)postojanje etnocentrizma i etnonacionalizma u povijesnim interpretacijama. Iako u udžbenicima nalazimo sasvim očite tragove terminološkog lutanja, autori međusobno ne odstupaju previše u objašnjenjima značenja pojma nacije, no pri interpretaciji nastanka nacije očite su ideološke suprotnosti između udžbenika objavljenih u vrijeme prve i druge jugoslavenske državne zajednice. Usporedno s povećanjem broja službeno priznatih nacija u Jugoslaviji, raste i broj jugoslavenskih nacija u udžbenicima i konačno završava navođenjem njih šest – Slovenci, Hrvati, Muslimani, Srbi, Crnogorci i Makedonci, ne računajući Jugoslavene. Koristeći otvoreni eurocentrizam s elementima snažnog etnocentrističkog pristupa u povijesnim interpretacijama, jugoslavenski udžbenici povijesti skrivaju etnonacionalističke interpretacije. Naime, specifični jugoslavenski eurocentrizam u sebi sadrži očite elemente etnonacionalizma kao posljedice odraza osmanlijske vlasti na razvoj državnosti pojedinih jugoslavenskih naroda. Ipak, razina kvalitete jugoslavenskih udžbenika povijesti sasvim se očito podizala s razvojem historiografije.
Keywords
nacija; narod; Jugoslavija; historiografija; udžbenici povijesti
Hrčak ID:
94783
URI
Publication date:
26.12.2012.
Visits: 1.685 *