Atti, Vol. LI No. 1, 2022.
Original scientific paper
PRIJEPOR IZMEĐU OBITELJI NEGRI I SCAMPICCHIO (1556-1725)
Tullio Vorano
; Albona
Abstract
U ostavštini Hermanna Stembergera, koja je pohranjena u Narodnom muzeju u
Labinu, nalaze se i dva sveska, jedan u rukopisu, a drugi tiskani, koji se odnose
na vrlo dugi spor koji su vodile labinske plemićke obitelji Negri i Scampichio od
1647. do 1726. Orazio Negri je 21. ožujka 1633. svojeručno napisao ugovor o
mirazu i ženidbi, između svoje kćerke Isabelle i Alvisea Scampichia, kojim je
obećao osigurati miraz od 6.000 dukata, što u gotovini, što u nakitu, opremi,
nekretninama i u kamatama na uloženi novac i na davanja u pšenici. Brak je
sklopljen 1634., a dvanaest godina kasnije, 1646., kada je Orazio bio mrtav,
još uvijek dio miraza nije bio isplaćen, pa je njegova udovica Bettina obećala
Alviseu da će preuzeti na sebe podmirivanje preostalog dijela miraza. Godinu
dana kasnije, 1647. Alvise je pokrenuo u Labinu sudski spor protiv Bettine i
podestat je presudio u njegovu korist. Kasnije su Bettinina djeca, braća Giovanni
Battista, Augustin i Marchiò isto preuzeli na sebe podmiriti nedostatni dio
miraza iz „ljubavi prema sestri Isabelli i šogoru Alviseu“. Dijelom su to učinili,
ali nikad do kraja. Sin i nećak Giovannija Battiste, Giovanni Domenico i Giovanni
Battista izvršili su zaokret u sporu. Oni su ponajprije 1691. postigli da oporuke
njihovih predaka, koje su uredno bile zapisane u notarskim aktima, nakon
javnog izglasavanja dobe u Labinu snagu zakona, a potom su 1711. zatražili od
labinskog suda povrat dviju nekretnina: zatke Paradiž kod Martinskog i četvrti
dio mlina Detris na rijeci Raši, na barbanskom području. Premda se obitelj
Scampichio oštro tome protivila labinski podestat Zuanne Corner je 1725.
presudio u korist Negrijevih. Naime, spomenute nekretnine su oporukama bile
zahvaćene pravom tzv. fideicommissa, što je značilo da nasljednik nema pravo te
nekretnine ni prodati niti otuđiti. Prijepor je potom dospio pred drugostupanjski
sud u Kopar, a tamošnji podestat i kapetan Zuanne Renier definitivno je potvrdio
labinsku prvostupanjsku presudu.
Keywords
Hrčak ID:
279126
URI
Publication date:
14.6.2022.
Visits: 863 *