Glasnik Zaštite Bilja, Vol. 42 No. 6, 2019.
Pregledni rad
https://doi.org/10.31727/gzb.42.6.4
Nutritivna vrijednost krumpira i njegov utjecaj na ljudsko zdravlje
Zrinka Čosić
orcid.org/0000-0003-2343-930X
; Prehrambeno-biotehnološki fakultet, Sveučilište u Zagrebu, Hrvatska
Maja Repajić
orcid.org/0000-0001-8413-5575
; Prehrambeno-biotehnološki fakultet, Sveučilište u Zagrebu, Hrvatska
Zdenka Pelaić
orcid.org/0000-0001-9421-1236
; Prehrambeno-biotehnološki fakultet, Sveučilište u Zagrebu, Hrvatska
Sandra Pedisić
orcid.org/0000-0002-5491-0128
; Prehrambeno-biotehnološki fakultet, Sveučilište u Zagrebu, Hrvatska
Branka Levaj
; Prehrambeno-biotehnološki fakultet, Sveučilište u Zagrebu, Hrvatska
Sažetak
Budući da svjetska populacija raste, FAO (Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda) smatra krumpir važnom namirnicom koja bi mogla imati glavnu ulogu kao osnovna hrana sadašnjih i budućih generacija. Krumpir ima veliku važnost u prehrani ljudi iz više razloga: jednostavan način uzgoja, visoki prinosi i potrošnja, prihvatljiva cijena, jednostavni i različiti načini pripreme. Kako se krumpir konzumira u većim količinama, male razlike u nutritivnim sastojcima krumpira imaju velik utjecaj na zdravlje stanovništva. Krumpir je hrana bogata ugljikohidratima (škrobom), dok je udio proteina u krumpiru vrlo nizak, no ima izvrsnu biološku vrijednost od 90 do 100 (u odnosu na referentnu vrijednost proteina jaja koja je 100). Krumpir sadrži vitamin C te neke od vitamina B skupine. Nadalje, jedan je od najpristupačnijih izvora minerala kalija i to u količini koja je značajno veća u usporedbi s namirnicama koje su identificirane kao glavni izvori kalija, poput brokule, banane i naranče. Krumpir sadrži i razne fitonutrijente koji imaju antioksidacijsko djelovanje. Među te važne spojeve koji djeluju na smanjenje slobodnih radikala i time doprinose zdravlju pripadaju fenolne kiseline poput klorogenske i kafeinske, flavonoidi, karotenoidi te mnogi drugi. Kora krumpira sadrži značajnu količinu dijetetskih vlakana. Osim hranjivih sastojaka, gomolji krumpira sadrže i neke nepoželjne tvari, antinutrijente, poput glikoalkaloida solanina i hakonina, ali u zdravim konzumnim krumpirima se nalaze u količinama daleko ispod maksimalno dozvoljenih vrijednosti. Stoga, ovaj rad sažima podatke samo o nutritivnim svojstvima krumpira i njihovom utjecaju na zdravlje ljudi.
Ključne riječi
krumpir; nutritivni sastojci; prerada; fitokemikalije; zdravlje
Hrčak ID:
231144
URI
Datum izdavanja:
24.12.2019.
Posjeta: 2.052 *