Izvorni znanstveni članak
Značajke prostorne distribucije sušaca u bukovo-jelovoj šumi
Renata Pernar
orcid.org/0009-0009-1853-1727
; Šumarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zavod za izmjeru i uređivanje šuma, Svetošimunska 25, HR-10 000 Zagreb, HRVATSKA
Ante Seletković
; Šumarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zavod za izmjeru i uređivanje šuma, Svetošimunska 25, HR-10 000 Zagreb, HRVATSKA
Mario Ančić
; Šumarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zavod za izmjeru i uređivanje šuma, Svetošimunska 25, HR-10 000 Zagreb, HRVATSKA
Jelena Sučić
; Šumarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zavod za izmjeru i uređivanje šuma, Svetošimunska 25, HR-10 000 Zagreb, HRVATSKA
Sažetak
Utvrđivanje prostornoga rasporeda oštećenih stabala i sušaca te njihovo praćenje jedan je od prioriteta potrajnoga gospodarenja. Inventarizacija sušaca interpretacijom infracrvenih kolornih (ICK) aerosnimaka i GIS-a omogućuje učinkovito prebrojavanje (detekciju) i prostornu distribuciju (kartiranje) sušaca. Interpretacijom ICK aerosnimaka može se ustanoviti trenutačno stanje, tj. u kratkom razdoblju dobiti objektivan uvid u stanje šuma (baza podataka), a kartiranjem na digitalnom ortofotu (DOF-u) dobiti prostorna distribucija sušaca za snimljeno područje. Važnost predložene metode ogleda se u ustanovljavanju pojave i praćenju prostiranja te smjera napredovanja sušenja, kao i mogućih uzroka sušenja na temelju kojih će stručnjaci propisati odgovarajuće mjere i zahvate koje je potrebno provesti. Budući da se aerosnimanjem područja Like (UŠP Gospić) dobio pregled stanja sastojina na istraživanom području, a rezultati fotointerpretacije upućuju na izrazitu oštećenost jele (srednje oštećeno stablo iznosi 61,79 %), pristupilo se inventarizaciji sušaca. Na istraživanom području ukupno je kartirano 17 445 sušaca. Svakomu sušcu, ovisno o lokaciji, pridodane su vrijednosti nagiba, nadmorske visine i izloženosti dobivene raster GIS modeliranjem iz digitalnoga modela reljefa. Najznačajniji su rezultat predstavljene metode brze inventarizacije sušaca tematske karte koje prikazuju prostornu distribuciju sušaca za istraživano područje. U kombinaciji s GIS tehnologijom izrada karte prostornoga rasporeda sušaca traje 5 – 10 minuta po hektaru inventarizirane površine. Na temelju rezultata provedene statističke analize može se zaključiti da geomorfološke značajke (orijentacija terena, nagib i nadmorska visina) utječu na prostornu distribuciju sušaca. Rezultati provedenih analiza omogućuju proučavanje utjecaja pojedinih značajki okoliša na sušenje šuma i ukazuju na pravce budućih multidisciplinarnih istraživanja radi kompleksnih analiza svih značajki okoliša.
Ključne riječi
infracrvene kolorne (ICK) aerosnimke; prostorna distribucija sušaca; bukovo-jelova šuma; DMR; nagib; izloženost; GIS
Hrčak ID:
68187
URI
Datum izdavanja:
8.4.2011.
Posjeta: 1.861 *