Veterinarska stanica, Vol. 51 No. 4, 2020.
Izvorni znanstveni članak
https://doi.org/10.46419/vs.51.4.8
Zapošljavanje doktora veterinarske medicine u razdoblju od 2010. - 2019.
Denis Cvitković
; Faculty of Veterinary Medicine, University of Zagreb, Croatia
Boris Volarević
; Croatian Employment Service, RO Sisak, Sisak, Croatia
Marko Tadić
; Zagreb, Croatia
Selim Pašić
; Faculty of Veterinary Medicine, University of Zagreb, Croatia
Marina Pavlak
; Faculty of Veterinary Medicine, University of Zagreb, Croatia
Sažetak
Zapošljavanje veterinara jedan je od pokazatelja smjera razvoja gospodarstva i kvalitete odnosa čovjeka i prirode od koje živi. O zaposlenosti veterinara već su u nekoliko navrata pisali neki autori. U ovome radu željeli smo ustvrditi kakva su kretanja nezaposlenosti i zapošljavanja veterinara prema podatcima iz evidencije Hrvatskog zavoda za zapošljavanje (HZZ) u razdoblju od 2010. - 2019. HZZ je javna ustanova u vlasništvu Republike Hrvatske ustrojena Zakonom o tržištu rada (Narodne novine 118/2018) i ima ključnu ulogu u reguliranju ponude i potražnje na tržištu rada Republike Hrvatske. Prosječan broj zapošljavanih veterinara bio je veći od prosječnog broja veterinara registriranih u evidenciji HHZ-a. Godišnje je prosječno tražen 181 veterinar, zapošljavano ih je 160, a prijavljivano 143. Potražnja za veterinarima bila je veća od ponude. Veterinari su se zapošljavali brže od prosjeka zapošljavanja osoba s fakultetskom diplomom, većinom u roku do 180 dana te ih je vrlo mali broj bio u dugotrajnoj nezaposlenosti. Najviše ih je zapošljavano u kategoriji mladih (do 30 godina), a najviše su se zapošljavali oni bez radnog staža. Zapošljavano je više žena nego muškaraca. Najviše ih je zapošljavano u Gradu Zagrebu, što je istovremeno odraz razmjerno
niske stočarske proizvodnje i depopulacije ruralnih područja koja su tradicionalno glavni i najsigurniji izvor zapošljavanja za veterinare. Prema Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (NKD) veterinari su se zapošljavali u gotovo svim skupinama djelatnosti što im omogućava veću fleksibilnost zapošljavanja i veću mobilnost na tržištu rada. Prema Nacionalnoj klasifikaciji zanimanja (NKZ), najviše se veterinara zapošljavalo u rodu 2 (stručnjaci i znanstvenici), vjerojatno zato što je veterinarstvo regulirana profesija. To istovremeno znači da ih se mali broj zapošljavao na razinama obrazovanja nižima od stečene.
Zapošljavanje veterinara bilo je razmjerno kvalitetnije nego u drugih fakultetski obrazovanih radnika zbog razmjerno većeg udjela prijavljenih slobodnih radnih mjesta na neodređeno vrijeme. Regresijska jednadžba pokazala je da je broj ponuđenih radnih mjesta za veterinare u promatranom razdoblju rastao za nešto više od 9 radnih mjesta godišnje što upućuje na moguće povećanje potražnje za veterinarima u budućem razdoblju. Isti trend vidljiv je i iz projekcije budućih kretanja na tržištu rada koja je predviđala porast broja zaposlenih veterinara u razdoblju od 2014. do 2020. te povećani broj odlazaka u mirovinu. Svi ovi podatci pokazuju da je potrebno povećati broj veterinara, ali isto tako i podizati razinu njihovih kompetencija zbog povećavanja konkurencije na europskom i svjetskom tržištu rada.
Ključne riječi
tržište rada; veterinari; povećano zapošljavanje
Hrčak ID:
238285
URI
Datum izdavanja:
12.6.2020.
Posjeta: 1.229 *