Matična knjiga krštenih župe Cres (1571. – 1596.)
DOI:
https://doi.org/10.31726/via.27.6Sažetak
Rad je nastao na temelju istraživanja i analize najstarije sačuvane Matične knjige krštenih župe Cres. Pisala su je u razdoblju od 1571. do 1596. godine čak tridesetorica svećenika. Svaki je svećenik, što je i sasvim razumljivo, imao poseban stil pisanja i različit način oblikovanja slova, pa je rad na njoj predstavljao i svojevrstan paleografski izazov. Matica je pisana talijanskim jezikom, odnosno mletačkim dijalektom, koji je bio svojstven urbanim središtima otoka Cresa zbog gotovo kontinuirane nazočnosti mletačke vlasti od 1145. do 1797. godine, kada je Mletačka Republika prestala postojati. U radu je pružen tek kratak analitički osvrt na rukopise svećenika u Matičnoj knjizi krštenih župe Cres, nakon čega slijede poglavlja s podrobnijim raščlambama i predstavljanjima rezultata u svezi s godišnjim i mjesečnim rasporedom rađanja djece, potom u svezi s mjesečnim rasporedom začeća te vezom začeća sa sezonskim poslovima. U posebnim su se poglavljima pružili i osvrti na broj i ulogu svećenika krstitelja, na nadijevanje imena krštenicima, a predstavila su se i (naj)češća te nešto rjeđa muška i ženska osobna imena. Isto su tako obrađeni i pridjevci (prezimena) krštenika i njihovih očeva. U kratku je poglavlju analiziran i broj upisa koji se odnosi na blizanačke parove, a koji su bili vrlo rijetki u župi Cres u promatranom razdoblju. Rad završava nešto detaljnijim poglavljem u kojemu je objašnjena uloga kumova, ne samo u životu krštenika nego i u životu obitelji kojoj je pripadao krštenik. Istaknuta je i važnost broja kumova/kuma te (naj)češće biranih krsnih kumova/kuma u creskoj gradskoj zajednici. Kako je riječ o prvom povijesno-demografskom uratku temeljenom na jednoj od matičnih knjiga otoka Cresa, komparativan je pristup sa sličnim istraživanjima i objavljenim rezultatima morao biti okrenut onima koje su odradili stručnjaci u susjednoj Istri. Riječ je o (polu)urbanim zajednicama, odnosno župama u Lindaru, Pićnu, Puli, Rovinju, Svetvinčentu, Umagu, Taru i Tinjanu.
##submission.downloads##
Objavljeno
Broj časopisa
Rubrika
Autorska prava
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc/4.0/88x31.png)
Ovaj rad licenciran je pod Creative Commons Attribution-NonCommercial 4.0 International License.