Povijesni prilozi, Vol. 9 No. 9, 1990.
Original scientific paper
Strani kapital i Banovina Hrvatska 1939. —1941.
Mira Kolar- Dimitrijević
; Filozofski fakultet, Zagreb, SFRJ
Abstract
Banovina Hrvatska — nastala sporazumom 26. VIII 1939 — vodila je vlastitu privrednu politiku. Nakon pripajanja Austrije Njemačkoj i stvaranja Češko-moravskog protektorata Treći Reich je našao proširene mogućnosti djelovanja preko austrijskog i češkog kapitala i pojačanog pritiska na dionička poduzeća Banovine Hrvatske da
rade u njegovom interesu na izvozu sirovina i poljoprivrednih i stočnih proizvoda potrebnih Trećem Reichu za vođenje rata. Pod utjecajem ove tendencije dolazi do promjena u strukturi dioničkog kapitala i do kreditiranja privrede preko bankarskih kredita austrijsko-njemačke provenijencije. Na podacima katastra poduzeća koji se je formirao kod Odjela za obrt, trgovinu i industriju od kraja 1940. do polovine 1941. prikazana je struktura dioničkog kapitala u industriji, trgovini, bankarstvu, brodarstvu, odnosno u sveukupnoj privredi, pri čemu su nosioci kapitala složeni po veličini kapitala. U tom vremenu Zagreb postaje ulazno mjesto za plasiranje stranog kapitala na području Banovine, a i šire, te se povlači zaključak da je strani kapital na
tom prostoru imao veće značenje nego u ostalom dijelu Jugoslavije. Što se više bližimo vremenu kapitulacije stare Jugoslavije odnos banske vlasti Banovine Hrvatske prema stranom kapitalu postaje sve više selekcionistički, intervencionističkiji i antisemitskiji, pa je očito politička pronjemačka orijentacija ljudi na vlasti, i sve manja
neutralnost uz oponašanje socijalne i privredne politike Trećeg Reicha, našla u Banovini Hrvatskoj punu primjenu.
Keywords
Banovina Hrvatska; privreda u Hrvatskoj
Hrčak ID:
107374
URI
Publication date:
15.11.1990.
Visits: 3.897 *