Prethodno priopćenje
SREDNJOVJEKOVNI ŠIBENSKI STATUT I BRIGA ZA PROBLEME ZDRAVSTVENE KULTURE
Đorđe Milović
; Redoviti profesor u miru Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, Rijeka, Hrvatska
Grozdana Milović-Karić
; Diplomirana pravnica, Rijeka, Hrvatska
Sažetak
Šibernski statut nastao je tijekom 13. stoljeća. Impresionira koliko je puno pažnje posvetio problemima zdravstvene kulture. Prije svega sadržavao je puno odredaba iz područja higijensko- sanitarnih mjera kao što su zabrana držanja svinja u gradu, bacanje “!nečistoće i truleža” na javne putove, zabrana istovarivanja i prodaje riba izvan za to određenog mjesta, zabrana iznošenja i prodaje mesa izvan mesnice, zabrana deranja kože izvan mesnice, zabrana prodaja mesa crknutih životinja, naredba pekarima da izrađuju dobro pečeni kruh. Čistoći javnih voda (lokve i sl.) i opskrbi vodom posvećena je osobita pažnja, a grad je izgradnju bunara sufinancirao s polovicom troškova. U domeni opće zaštite javnog zdravlja zabranjeno je ljubljenje leševa (radi sprječavanja zaraza) i uklonjena su grobišta iz središta grada zbog istih razloga (jer „zaudaraju“) te prenesena na udaljenije grobište. Tzv. umobolnicima i slaboumnicima zabranjeno je sklapanje pravnih poslova. Budući da je grad (uz ranarnika) imao i učenog liječnika – medikusa, logičan bi zaključak bio da je u prije navedenim slučajevima upravo medikus vještačio i određivao koji bi građanin spadao u prije navedenu kategoriju duševno defektnih ljudi.
Ključne riječi
povijest medicine i prava; 13. stoljeće; gradski statut; Šibenik; Hrvatska
Hrčak ID:
106168
URI
Datum izdavanja:
15.6.2013.
Posjeta: 2.214 *