Povijesni prilozi, Vol. 19 No. 19, 2000.
Original scientific paper
Hrvatske županije i gradovi 1861.-1867. i njihove predstavke
Tomislav Markus
; Croatian Institute of History, Zagreb, Croatia
Abstract
Autor analizira politički položaj i djelovanje županijskih i gradskih skupština u Banskoj Hrvatskoj od 1861. do uvođenja dualizma 1867. s naglaskom na njihove predstavke i okružnice upućene kralju, Saboru, Namjesničkom vijeću i Dvorskoj kancelariji, te drugim županijama u Hrvatskoj i Mađarskoj. Municipalni život u Hrvatskoj obnovljen je početkom 1861. nakon ukidanja otvorenog neustavnog stanja i zasjedanja Banske konferencije, koja je izradila Osnovu za uređenje županija. U predstavkama županija i gradova od siječnja do travnja 1861. dominiraju državno-pravna pitanja, a glavni su zahtjevi: što šira politička samostalnost i teritorijalna cjelovitost Hrvatske, prioritet rješavanja odnosa Hrvatske i Ugarske prije rješavanja odnosa prema Austriji, obnova realne unije s Ugarskom uz ostvarenje ravnopravnosti ugarskih naroda, obnova pune financijske i upravne samostalnosti županija, odstranjivanje neustavnih austrijskih organa sa županijskog područja itd. Radikalnošću se ističu predstavke Riječke županije, koje je sastavljao A. Starčević, a razrađenošću predstavke Zagrebačke županije, koje je sastavljao D. Kušlan.U kasnijem djelovanju županijskih skupština dominiraju protesti zbog upravnog dualizma u županijama, financijske nesamostalnosti županija, neustavnog novačenja i pobiranja poreza, traži se veća briga za privredni razvitak i ustanovljavanje središnjih kulturnih ustanova (akademije i sveučilišta, osuđuju se Dvorska kancelarija i Namjesničko vijeće zbog pasivnog provođenja neustavnih naredbi bečke vlade itd. Od 1862. znatno opada broj predstavki, a 1863. -1865. i njihovo opozicijsko djelovanje zbog pojačane političke represije bečkog središta. U razdoblju 1861.-1867. županije se u Hrvatskoj posljednji put javljaju kao nosioci tradicionalne oblasne autonomije i čimbenici otpora centralističkoj politici Beča s nacionalnim građanstvom kao glavnim socijalnim elementom. U kasnijem upravnom razvitku županije će potpuno izgubiti autonomiju i pretvoriti se u upravne transmisije banske vlade u Zagrebu.
Keywords
hrvatske županije i gradovi; hrvatsko-ugarski odnosi; predstavke
Hrčak ID:
107010
URI
Publication date:
15.1.2001.
Visits: 1.935 *