Synthesis philosophica, Vol. 23 No. 1, 2008.
Original scientific paper
Javni um i produžetak trajanja života
Elvio Baccarini
orcid.org/0000-0002-6771-9859
; University of Rijeka, Faculty of Philosophy, Croatia
Abstract
Tekst se bavi problemom može li produžetak trajanja ljudskog života biti uključen u ustavna temeljna pitanja dobro uređenog društva, bilo kao pravo koje treba biti zaštićeno, ili kao zabrana. Kada govorimo o mogućoj zabrani, pitanje je postoje li razlozi na koje je moguće pozvati se u temeljnim zakonodavnim ustanovama društva, kao osnovu za zabranu istraživanja, ili tehnološke prakse, u cilju značajnog produžetka trajanja ljudskog života. Može se činiti očitim da, ako ne postoji pozitivan odgovor na to pitanje, zabrana ovih aktivnosti slijedi neposredno. Međutim, to nije ispravno. Čak i ako nije moguće uspostaviti zabranu na razini ustavnih temeljnih pitanja, može biti još uvijek moguće odrediti zakone na nižim razinama zakonodavstva. Kao posljedica, pojavljuje se novi problem – možemo li odrediti, među temeljnim ustavnim pitanjima, pravo na razvijanje istraživanja (na primjer, privatnim fondovima) i na korištenje tehnoloških resursa, u cilju značajnog produžetka trajanja ljudskog života.
Analiziraju se dvije vrste argumenta. Jedan od njih kaže da je produžetak trajanja ljudskog života štetan, budući da ugrožava ljudsku prirodu, a drugi kaže da produžetak trajanja ljudskog života nije koristan, s obzirom da vodi do besmislenosti i dosade.
Keywords
unapređenje ljudskih sposobnosti; produžetak trajanja života; ljudska priroda; javni um
Hrčak ID:
30804
URI
Publication date:
23.7.2008.
Visits: 1.805 *